Az ILLYÉS GYULA TÁRSULT ÁLTALÁNOS ISKOLA ÉS
ÓVODA
INTÉZMÉNYI MINŐSÉGIRÁNYÍTÁSI
PROGRAMJA

Tartalomjegyzék
I. BEVEZETŐ 	3
1. Önkormányzati elvárások a helyi közoktatási rendszer működtetésével kapcsolatban	4
II. INTÉZMÉNYI MINŐSÉGIRÁNYÍTÁSI PROGRAM (ISKOLAI NEVELÉS ÉS OKTATÁS) 	13
1.	Az ISKOLA MINŐSÉGPOLITIKAI NYILATKOZATA 	13
2.	ISKOLAI MINŐSÉGI CÉLOK 	14
Rövidtávú célok: 	14
  Középtávú célok: 	14
Hosszú távú célok: 	14
3.	Az ISKOLA KÜLDETÉSNYILATKOZATA 	14
4.	MINŐSÉGIRÁNYÍTÁSI RENDSZER 	15
4.1. A vezetés felelőssége, elkötelezettsége 	15
 4.2. Stratégiai tervezés 	16
5.	A MINŐSÉGFEJLESZTÉSI TEENDÖK 	16
5.1. Jogi dokumentumok megismerése, betartása 	16
5.2. A minőségfejlesztési szervezet működtetése 	16
5.3. Elismerés, támogatás 	17
5.4. Vezetői ellenőrzés 	17
5.5. Intézményi önértékelés 	18
5.6. Mérés, elemzés, fejlesztés 	20
III. PEDAGÓGUSOK TELJESÍTMÉNYÉNEK MÉRÉSE, ÉRTÉKELÉSE	  21
1.	A PEDAGÓGIAI ÉRTÉKELÉS ALAPELVEI: 	21
2.	A PEDAGÓGIAI ÉRTÉKELÉS LEHETŐSÉGEI, TERÜLETEI 	21
3.	TELJESÍTMÉNY ÉRTÉKELÉS SZEMPONTJAI ÉS AZ ÉRTÉKEKÉS RENDJE 	21
4. Az ÉRTÉKELÉS TÁRGYA, MÓDSZEREI 	21
5. AZ ÉRTÉKELÉS ÉS KRITÉRIUMRENDSZERE ÉS AZ INFORMÁCIÓGYŰJTÉS ELJÁRÁSAI 	21
6. FELELŐSÖK ÉS FELADATKÖREIK 	21
7.A VIZSGÁLAT DOKUMENTÁLÁSA ÉS AZ ADATOK FELHASZNÁLÁSA 	22
8. ELJÁRÁSI SZABÁLYOK 	22
IV. TANULÓK TELJESÍTMÉNYÉNEK MÉRÉSE, ÉRTÉKELÉSE 	22
1 .SZEMÉLYISÉG- ÉS KÖZÖSSÉGFEJLESZTÉST SZOLGÁLÓ TEVÉKENYSÉGEK 	22
2. ALKALMAZHATÓ TANKÖNYVEK, TANULMÁNYI SEGÉDLETEK ÉS TANESZKÖZÖK KIVÁLASZTÁSÁNAK ELVEI	22
3.A TANULÓ TELJESÍTMÉNYÉNEK, MAGATARTÁSÁNAK ÉS SZORGALMÁNAK ÉRTÉKELÉSE 	22
V. INTÉZMÉNYI MINŐSÉGIRÁNYÍTÁSI PROGRAM (ÓVODAI NEVELÉS) 	23
1.	ÓVODAI MINŐSÉGPOLITIKA 	23
2.	A ÓVODA MŰKÖDÉSÉNEK HOSSZÚ TÁVRA SZÓLÓ ELVEI 	25
3.	A MINŐSÉGPOLITIKA MEGVALÓSÍTÁSÁT SZOLGÁLÓ CÉLOK 	26
4.	Az ÓVODA MŰKÖDÉSÉNEK FOLYAMATA 	27
4.1. Vezetés: 	27
4.2. Tervezés 	28
4.3. Ellenőrzés 	30
VI. A FENNTARTÓI ELLENŐRZÉSSEL KAPCSOLATOS DOKUMENTUMOK 	35
VII. Záradék	38
VIII. Mellékletek	39

Intézményi Minőségirányítási Program
I. Bevezető

Az Intézményi Minőségirányítási Program elkészítésének jogszabályi alapját a köz-oktatásról szóló – többször módosított – 1993. évi LXXIX. törvény 40. §-a az alábbiak szerint határozza meg:
Az Intézményi Minőségirányítási Program célja egy olyan önálló minőségirányítási rendszer kiépítése, működtetése és folyamatos továbbfejlesztése, amely a partnerek igényeink, elvárasainak felmérésével és figyelembe vételével meghatározza az iskola működésének hosszú, közép, és rövid távra szóló elveit. Tartalmazza a megvalósításra vonatkozó elképzeléséket, amelyek biztosítják az iskola tevékenységének hatékonyságát.
Az Intézményi Minőségirányítási Program meghatározza az intézmény minőségpolitikáját, minőségcélokat, és ezek megvalósításának érdekében kiépít és működtet egy olyan minőségfejlesztési rendszert, amely meghatározza a működést szabályozó folyamatokat.

Intézményünk az Illyés Gyula Társult Általános Iskola és Óvoda – mint közös igazgatású közoktatási intézmény – valamennyi intézményegységének vezetése és kollektívája elkötelezte magát a minőségügyi célok és minőségkezelési feladatok megvalósítása mellett. Partnereink igényeinek, elvárásainak felmérése után intézményünk a következő minőségi célok megvalósítását tűzte ki:
•	A hozzáadott pedagógiai értékkel – mind az óvodai nevelés, mind az általános iskolai nevelés és oktatás területén – csökkenteni a hátrányos helyzetű gyermekek és tanulók esélyegyenlőtlenségét, és javítani a gyerekek neveltségi szintjét;
•	A nevelés és oktatás folyamatában – az ismeretszerzés és tanulás során – megszerzett ismereteket a gyermekek és tanulók legyenek képesek hatékonyan alkalmazni és felhasználni;
•	lntézményünk külső- és belső környezetének rendezettségét tovább fejlesszük;
•	Tovább erősítjük a tanulói fegyelmet.

Ezeket a minőségi célokat és feladatokat alapul véve készült el a Minőségirányítási Program, amely egyre hatékonyabban és magasabb színvonalon igyekszik kielégíteni az intézmény használói szükségleteket, valamint biztosítja:

•	az intézmény saját küldetésének megvalósítását;
•	a szaktárca és a fenntartó elvárásainak való megfelelést;
•	az intézmény hosszú távú jövőjének megalapozását;
•	a szűkebb környezethez történő létfontosságú alkalmazkodást;
•	az ismeretek, a tudás, az alapvető emberi értékek ápolását és megőrzését;
•	új eszközök, módszerek bevezetésével és felhasználásával, integrált neveléssel, tudatos, tervszerű célratörő munkával a felnövő generáció felkészítését a kor elvárásainak teljesítésére.

Intézményi Minőségirányítási Program
1. Önkormányzati elvárások a helyi közoktatási rendszer működésével
kapcsolatosan
Általános elvárások
1. A közoktatási szolgáltatást nyújtó szervezetek (közoktatási intézmények) biztosítsák a gyermeki és tanulói jogok érvényesülését a nevelés és oktatás teljes folyamatában.
2. A közoktatási szolgáltatást nyújtó szervezet jogszerűen, költség-orientáltan, hatékonyan és eredményesen működjön, erősödjön a tervezés szerepe.
3.  A közoktatási szolgáltatást nyújtó szervezet garantálja a minőségi, a tanulók fejlődését folyamatosan segítő nevelést, oktatást.
4.  A közoktatási szolgáltatást nyújtó szervezet a településeken élő gyermekek, tanulók számára biztosítsa a tankötelezettség teljesítését.
5. A közoktatási rendszer rugalmasan alkalmazkodjék a felmerülő változásokhoz, erősödjön az iskolakultúra közvetítő szerepe, megtartva a sokszínűségét.
6. Az intézményekben stabil, innovatív nevelő-oktató tantestületek működjenek.
7. A közoktatási szolgáltatást nyújtó szervezet adjon segítséget a szülőknek és a tanulóknak a tájékozódásban, segítse elő a hátrányos és a halmozottan hátrányos helyzetű gyermekek és tanulók esélyegyenlőségének biztosítását.
8.  Minden rászoruló gyermeknek segítségnyújtás szükséges a mentális problémák kezeléséhez, az alapfokú oktatás befejezéséhez, illetve a gimnáziumi és a szakképzésben való bekapcsolódáshoz.
9. Hatékony gyermek- és ifjúságvédelem; hatékony együttműködés az intézmények és a közoktatáshoz kapcsolódó egyéb intézmények között mind a hátránykompenzációban, mind a prevenciós munkában.
1.1 Az intézményi minőségirányítási programra vonatkozó elvárások
•	Az intézményre a minőségelvű, partnerközpontú működé legyen a jellemző, melynek alapja az intézmény minőségirányítási, minőség-fejlesztési rendszere, programja.
•	A közoktatási szolgáltatást nyújtó szervezet fogalmazza meg az intézmény hosszú távra vonatkozó elveit és azok megvalósítására vonatkozó elvárásokat, továbbá vázolja fel az intézmény belső működésének folyamatát, illetve ennek keretei között a vezetési, tervezési, ellenőrzési, mérési, értékelési fel-adatok végrehajtását.
•	
•	Határozza meg a vezetői ellenőrzés és értékelés feladatait, továbbá a partneri igény- és elégedettségmérés rendjét.
•	Alakítsa ki az intézmény önértékelési rendszerét, illetve az értékelés alapján tegyen javaslatot a működés javítására, valamint a folyamatos fejlesztés meg-valósítására.
•	A „hozzáadott pedagógiai értékek” mérhetők, értékelhetők, regisztrálhatók (jóváhagyott pedagógiai program alapján) legyenek.
•	Az intézményi ellenőrzés és értékelés térjen ki a hátrányos és a halmozottan hátrányos helyzetű tanulók esélyegyenlőségének biztosításával kapcsolatos feladatok értékelésére.
1.2. Az intézményi minőségirányítási programra vonatkozó elvárásokhoz kapcsolódó főbb elemek
•	Az intézmény küldetésének meghatározása.
•	Helyzetelemzés, önértékelés.
•	Az intézmény erősségeinek és gyengeségeinek megjelölése (SWOT analízis).
•	A külső partnerek meghatározása, a velük való konkrét kapcsolattartás kimunkálása.
•	Csapatok (minőségi körök) szervezése, a szervezet illetve a minőségirányítással foglalkozó személy eljárási szabályainak meghatározása (működési rend, felelősségi körök).
•	Mérési, értékelési, ellenőrzési rendszer meghatározása.
•	A szervezeti kultúra követelményeinek meghatározása (etikai követelmények, viselkedési módok).
•	A pedagógusok és a tanulók felkészítése a minőségügyi követelmények teljesítésére.
•	A partneri mérésekkel kapcsolatos eljárások szabályozása.
•	
Feladatok	Sikerkritériumok,
várható
eredmények	Módszerek,
eljárások	Felelősök,
közreműködők	Megvalósítás
időszaka,
gyakorisága,
határidő	
Intézményi
minőségirányítási rendszer,
program
elkészítése	Az elkészült
program alapján
működik az
intézmény
minőségfejlesztési
rendszere	Helyzetértékelés
Fejlesztési terv,
Partneri
elégedettség
értékelése	igazgató, tagintézmény v. vezető óvónők

	A Kt.-ban
meghatározott
határidő, illetve
a fenntartó
döntése
alapján.	
Nevelési,
pedagógiai
program
felülvizsgálata	A kitűzött
célokhoz közelít a
mindennapi
munka. Eredmény
regisztrálható.	Eredményesség,
hatékonyság
vizsgálata.
Ellenőrzés,
Értékelés.	igazgató, tagintézmény v. vezető óvónők 
programkészítő
óvodapedagó-
gus	A Kt.-ban
meghatározott
határidő, illetve
a fenntartó
döntése
alapján.	
Óvodapedagógusi továbbképzési terv,
beiskolázási
terv
elkészítése	Humánerő
minőségközpontú
fejlesztése	Óvodapedagógusok jelentkezése alapján, a
közösség
elfogadásával	igazgató, tagintézmény v. vezető óvónők 
	277/1997
(X11.22)
Kormányrendelet
szerint	
A helyi
igényekből
fakadó, az
óvodák
szakmai
sokszínűségének további
megőrzése,
megvalósítása	A sokszínű
programok
alkalmazásával,
működtetésével
megalapozzák és
elősegítik a
gyermekek
továbbhaladását	Önállóan,
helyben
készített,vagy
adaptált minden
készséget,
képességet
fejlesztő
programok	Óvónők,
Dajkák	Folyamatos	
Kiemelt
nevelési célok
megvalósítása
Sajátos nevelési
igényű
óvodásokkal
való (integrált)
foglalkozás	Biztosított az
egészséges,
tudatos életmód,
anyanyelvi kultúra,
Hagyományőrzés,
Egyenlő esélyek
az iskolakezdéshez	Differenciált
bánásmód,
Fejlesztő és
speciális
csoportok
működtetése	vezető óvónők
óvónők,
dajkák	Folyamatos	
Az iskolaérettség
kritériumainak	Az óvodáskor
végére elérik az
iskolai munkához,	Az ötéves
korosztály
teljes körű	vezető óvónők
óvónők,
pedagógia	Folyamatos, az
iskolakezdés
előtt	

elérése
érdekében a
3-5 évesek
óvodai
elhelyezése
iránti igények
kielégítése;
lskolaérettség
kiszűrése	az iskolai élethez
szükséges
fejlettséget;
100%-os kiszűrési
arány	beóvodáztatása;
Iskolai életmódra
felkészítő
foglalkozások;
lskolaérettség
vizsgálat,
Szakszolgálatok
igénybevétele
(megfigyelés,
képességvizsgálat)	szakszolgálatok
munkatársai		
Az alapfeladatok
ellátásához
szükséges
eszközellátás
áttekintése,
biztosítása	Funkcionális
fejlesztéssel a
teljes ellátás
megközelítése	Pályázatok útján
Fejlesztő eszközök,
udvari, közösségi
játékok, tisztálkodási
eszközök
beszerzése,
eszközök cseréje	igazgató, tagintézmény v. 
vezető óvónők
gazdasági vezető
óvónők 
fenntartó,
patronáló szülők	Igény,
lehetőség
szerint,
folyamatosan	
Etnikai kisebbség
körében a 100%-os
beóvodáztatási arány
fenntartása;
Esélyegyenlőség
megteremtése;
A gyermekek
szükségleteihez igazodó
fejlesztés	Szociokulturális
hátrányok
csökkenése;
Rendszeres
óvodába járás
fenntartása;
A fejlesztésekkel
egyenlő esélyek
biztosítottak	A cigány kisebbségi program tartalmának folyamatos fejlesztése;
Egyéni bánásmód;
Gyermekvédelmi feladatok hatékony
működtetése	vezető óvónők
Óvónők,
Gyermekvédelmi
felelősök;
Családsegítő
központ munkatársai	Folyamatos	
Hátrányos
helyzetű
gyermekek
óvodai
étkeztetésének
biztosítása	Gyermekek
ingyenes
étkeztetése	Statisztikai
nyilvántartások
elemzése	vezető óvónők,
óvónők,
Gyermekvédelmi
felelősök	Folyamatos	
Potenciális
baleseti
források
felülvizsgálata
Hibák
kijavítása,
megszüntetése	Biztonságos
helyiségek,
felszerelések,
udvari játékok;	Csoportszobák,
játszóudvar,
kiszolgáló
helyiségek
balesetvédelmi
Körüljárása,
jegyzőkönyv	vezető óvónők,
Munka- és
balesetvédelmi
felelősök,
Karbantartók	Évente 2
alkalommal,
illetve, ha hibát
tapasztalnak,
bejelentik	

Intézményi
együttműködés az
egymásra
épülő
intézmények
között	Óvoda-iskola jó
kapcsolata,
Az óvoda-iskola
átmenetének
megkönnyítése	Beiskolázási
adatok, 
nyilvántartások;
Információk
átadása a
követelményekről,
lehetőségekről	igazgató, tagintézmény v. 
vezető óvónők,
Óvónők,
Tanítók	Minden évben
február,
március	
Kapcsolattartás szülőkkel,
fenntartóval,
patronálóval,
kapcsolódó 
intézményekkel	Naprakész
információkkal
rendelkeznek az
érintettek a
gyermekekről	Szülői
értekezletek,
Fogadóórák,
Családlátogatás
Egészségügyi,
közművelődési
intézmények
dolgozóival való
kapcsolat	vezető óvónők,
Óvónők,
SZMK
Védőnők,
Családsegítő
központ munkatársa,
	Folyamatos	
A csoportok
számának,
csoportok
létszámának
normalizálása;
Költséghatékony gazdálkodás	A férőhely
kihasználtság;
Az egy
óvodapedagógusra
a jutó gyermekek
száma a helyi
előírásoknak
megfelelően;
Hatékonyság,
gazdaságosság	Demográfiai
tényadatok és
várható
alakulásuk
elemzése,
prognosztizálása
Évenkénti
felülvizsgálata a
csoportok
számának,
létszámának, a
csoportszobák
férőhely
kihasználtságának.	igazgató, tagintézmény v. 
vezető óvónők,
Gazdasági
vezető, Óvónők,
Fenntartó	Költségvetés
tervezésekor	
A hátrányos
és a
halmozottan
hátrányos
helyzetű
gyermekek
nevelésével
kapcsolatos
integrációs
szakmai
programok
megvalósítása	A programok
alkalmazása
elősegíti a HH-s
és a HHH-s
gyermekek
integrációját,
személyiségük
fejlesztését.	Integrációs
óvodai program	vezető óvónők,
óvónők,
dajkák	Folyamatos	

Feladatok	Sikerkritériumok,
várható
eredmények	Módszerek,
eljárások	Felelősök,
közreműködők	Megvalósítás
időszaka,
gyakorisága,
határidő	
A keret-
tantervek
felhasználásával készített
pedagógiai
programok
beválásának
folyamatos
figyelemmel
kisérése	Tanügyigazgatás
Tudatos tervezés
Tantárgyi követelményeknek való megfelelés	Tervezés éves
lebontásban;
Ellenőrzés,
Értékelés	Igazgató,
Igazgatóhelyettes Tagintézmény v.
Munkaközösség
vezetők,
Szaktanárok	Tanév kezdése
előtt	
Az oktatás
tartalmának és
kínálatának
fejlesztése	Változó
elvárásoknak való
megfelelés,
alkalmazkodás	Innovációs
programok,
Idegen nyelvi
órák,
Informatikai,
művészeti
foglalkozások	Munkaközösségek,
Szaktanárok,
Tanítók	Folyamatosan	
Kommunikációs
alapkészségek,
értelmi, szociális
képességek
fejlesztése, kulcskompetenciák fejlesztése
	Továbbhaladáshoz szükséges
alapismeretek,
alapkészségek
megfelelő szintű
alkalmazása	Tanulási
módszerek
tanítása;
Differenciálás, kooperatív és projektmódszer alkalmazása	Tanítók,
Napközis
nevelők,
Szaktanárok	Folyamatosan	
A tehetséges
és a hátrányos
helyzetű gyerekekkel
való egyenrangú törődés	Egyéni tanulási út
biztosított
Versenyeken
eredményes
szereplés	Differenciált,
egyéni
személyiség és
készségfejlesztés, Integrált nevelés (IPR) 
Tanórán kívüli
foglalkozások
	Ósztályfőnökök,
Szaktanárok,
Napközis
nevelők	Év közben
folyamatosan,
Nyáron a
táborokban	
Az esélyegyenlőséget,
esélyteremtést
segítő, biztosító
oktatási,
nevelési formák
alkalmazása	Egyéni bánásmód
elvének
érvényesítése
Nevelőtestületi
egységes elv
érvényesülése	Motivációs
jellegű felzárkóztató foglalkozások, integrált nevelés IPR alkalmazása	Pedagógusok
közössége	Tanév
folyamán	

Tankötelezettség teljesítése	Tanulói
továbbhaladás,
átjárhatóság
biztosított;	A gyengébb
képességűek
egyéni
fejlesztése, órai differenciálás	Igazgató Tagintézmény v.
	Folyamatosan	
Napközbeni,
napközis ellátás
biztosítása	A másnapi
tanórákra
biztosított a
felkészülés	Napközi szervezése	Napközis
nevelők,
Osztályfőnökök,
Könyvtáros tanár	Tanév
folyamán,
	
Pályaorientáció, pályaválasztás
segítése	Tanulók, szülők
naprakész
információkat
kapnak a
lehetőségekről az
egyéni életpálya
tervezéséhez, és a
továbbtanulási
döntéshez	Intézmények
együttműködése
Pályaválasztási
tanácsadó;
Önismereti
tesztek,
Iskolalátogatás
Továbbtanulási
orvosi vizsgálat	Osztályfőnökök,
Iskolai pályaválasztási felelős	Folyamatosan,
5-8-ig minden
évfolyamon	
Nevelési
feladatok
teljesítése a
pedagógiai
programban
foglaltak szerint	Egészséges
életmód,
Közösségi tanulói
tevékenységek,
Szociális
érzékenység,
Magatartás és
viselkedéskultúra
alkalmazása a
mindennapi
életben is
szokássá válik.	Mindennapos
testmozgás,
Tartalmas szabadidős tev.
Diákönkormányzati tevékenységek;
lskolaegészségügyi ellátás
megszervezése
Közéletiségre
nevelés a
diákönkormányzat munkájában	Igazgató, Tagintézmény v.
Nevelőtestület,
SZMK
Patronálói
közösség,
Védőnők	Folyamatosan	
A hátrányos
helyzetű és a
sajátos nevelési igényű
tanulókkal való
foglalkozással
elősegíteni az
esélyegyenlőség megteremtését.	Biztosított a
képzésük, fejlesztésük.
A HH-s, HHH-s és SNI-s gyerekek a
folyamatos
fejlesztések
eredményeként
igény esetén
bejutnak a
középfokú oktatási
intézményekbe.	Hátrány-kompenzáció.
Fejlesztésüket
szolgáló
speciális
programok
alkalmazása.
Integrációs
Pedagógiai
Program (IPR)
Logopédiai, gyógypedagógiai
ellátás.
	Osztályfőnök Pedagógusok
Családsegítő
Szolgálat
Nevelési
tanácsadó,
Szülő	Tanév
folyamán,
igény szerint
nyári
szünetben is	

Etnikai
kisebbség
oktatása, a
cigány tanulók
hátrányos
szociális,
kulturális
helyzetének
csökkentése	Esélyegyenlőség
lehetőségének
megteremtése.
Felkészítés a
továbbtanulásra,
Továbbtanulásuk
kiszélesítése,
szorgalmazása.	Integrált oktatás;
cigány kisebbségi program fejlesztése
	Igazgató
helyettes,
Osztályfőnökök,
Napközis
nevelők,
Szaktanárok	Folyamatosan	
Tantárgyi
értékelés iskolai
rendszerének
felülvizsgálata,
korrekciója	Elfogadott,
egységes lesz a
törvényi
változások miatti
korrekció után	Tantárgyak
követelmény-
rendszere, a
közoktatási
törvény alapján	Igazgató, Tagintézmény v.
Szaktanárok,
Tanítók	Tanévkezdés
előtt	
A pedagógiai
program éves
lebontása,
önértékelési
rendszer
kidolgozása	A pedagógiai
program
végrehajtásának
értékelése, reális
helyzetkép,	Folyamat-szabályozás,
Fejlesztési
területek
minőségközpontú elemzése;
Partnerekkel
való
kapcsolattartás
módjainak
kidolgozása,	Igazgató
Tagintézmény v.
	A Kt.-ban
meghatározott
határidő	
A humán
erőforrás újabb
hosszú távú
tervének
elkészítése	Pedagógusok
kompetenciájának
növekedése elsősorban a sajátos nevelési igényű és a halmozottan
hátrányos
helyzetűek
fejlesztésével
foglalkozóknál.	Továbbképzési
terv,
beiskolázási
terv.
Jelentkezés,
elfogadás,
szükség szerint.	Igazgató	277/1997
(X11.22)
Kormányrende‑
let
szerint	
A taneszköz-
ellátottság
fejlesztése	Az ellátottság
közelíti a
rendeletnek való
megfelelést	Taneszköz-
ellátottság
áttekintése
Ésszerű igények
felmérése	Igazgató, Tagintézmény v.
Gazdaságvezető
Munkaközösség‑
vezetők	Tanév kezdés
előtt	
Az intézmény
értékelési,
minőségirányítási
stratégiájának
lebontása	Társadalmi,
szakmai
kapcsolatok
szélesednek	Nevelési
területek
Számbavétele,
Prioritások
állítása	Minőségi kör
vezetői,
Partnerek
képviselői	Tanév elején	

Intézményi
együttműködés	Kölcsönös
kapcsolat kialakul,
állandósul;
Megismerik a
követelményeket.
Részt vesznek
egymás
rendezvényein,
versenyein.
Sikeres
beiskolázás	Társintézményekkel szakmai
tapasztalatcsere;
óvodákkal,
közművelődési
intézményekkel,
egészségügyi,
gyermekjóléti
intézményekkel
középiskolákkal.
Nyílt napok.	Igazgató, Tagintézmény v.
Munkaközösség-
vezetők,
Szaktanárok,
Tanítók	Folyamatosan,
az aktuális
intézménynél	
Kapcsolattartás
a szülőkkel,
fenntartóval,
partnerekkel	Egységes
szemlélet alakul ki
a szülői
ház és az iskola
között.	Szülői
értekezletek,
Fogadóórák,
Családlátogatás,
Szülői fórumok	Igazgató helyettes Tagintézmény v. SZMK vezető,
Osztályfőnökök,
Tanítók,
Szaktanárok	Tanévben
folyamatosan	
Pedagógiai
program
felülvizsgálata	A kitűzött célokhoz
közelít a
mindennapi
nevelő-oktató
munka	Eredményesség
és hatékonyság
vizsgálat;
Ellenőrzés,
Értékelés	Intézményvezető
	A Kt.-ban
meghatározott
határidő, illetve
a fenntartó
döntése
alapján	
Az intézményi
minőségirányítási rendszer
kidolgozása, a
program
elkészítése	Az elkészült
program koherens
az önkormányzati
minőségirányítási
programmal. Ez
alapján működik
az intézmény
minőségfejlesztési
rendszere.	Helyzetértékelés Stratégiai cél,
feladat- és
időterv,
Ellenőrzési,
mérési, értékelési
rendszer.
Fejlesztési
mutatók,
Partnerek
elégedettségi
szintje.	Intézményvezető Tagintézmény v.
Minőségi kör
vezetői, tagjai	A Kt.-ban
meghatározott
határidő, illetve
a fenntartó
döntése
alapján	

1. Az iskola minőségpolitikai nyilatkozata
Küldetésünk elérése érdekében az ÁLTALÁNOS ISKOLA

vezetői, minden pedagógusa és segítő alkalmazottja közös összefogással
arra törekszik,
hogy a közoktatási intézmény partnerközpontú szemléletét erősítse,
korrekt, kiszámítható együttműködést alakítva ki partnereivel, minden
érdekelt fél megelégedésére.

Napjaink kihívásaira csupán magas szintű szakmai felkészültséggel rendelkező, folyamatos
ön-, és továbbképzést vállaló pedagógusok tudnak
megfelelni.
Akik hivatásukban elkötelezettek, gyermekközpontú nevelési elveiket a családdal
együttműködve valósítják meg, figyelembe véve a családok különbözőségét, illetve a
hátrányos helyzetű és a halmozottan hátrányos helyzetű gyermekek családjainak
helyzetét.

Mindannyian felelősek vagyunk azért, hogy nevelő- fejlesztő tevékenységünk során
az elvárható legmagasabb szakmai színvonalat nyújtsuk.
Intézményünk vezetősége elkötelezett a folyamatos minőségfejlesztés iránt, ösztönzi
a kreativitást, az újszerű problémalátást – problémamegoldást, valamint az új gondolatokra 
való nyitottság képességének kialakítását.

A fentiek megvalósulása, fenntartása és folyamatos fejlesztése eszközeként intézményünk partneri igényfelmérésen alapuló minőségfejlesztési rendszert működtet.

2. Iskolai minőségi célok Rövidtávú célok:

Munkatársaink legyenek:
•	a minőségi munka iránt elkötelezettek
- 	jól felkészültek és a kompetenciafejlesztésnek megfelelő módszertani kultúrával rendelkezők
•	partnereinkkel segítőkészek
•	nyitottak a különböző – hátrányos helyzetű és sajátos nevelési igényű tanulók esélyegyenlőségét elősegítő – pedagógiai módszertani képzésekre
Középtávú célok:

•	Munkatársaink legyenek elégedettek a munkahelyi körülményekkel, döntések előkészítésével, belső információáramlással.
•	Tudjanak válogatni a kompetenciafejlesztést segítő szabadidős tevékenységekből.
•	Éljenek az esélyegyenlőséget elősegítő pedagógiai módszerekkel (IPR)
Hosszú távú célok:

•	A folyamatok szabályozásának bevezetése kezdődjék meg az eddigi tapasztalatokkal.
•	Pedagógiai Programmal összhangban folyamatosan biztosítsuk a kompetenciafejlesztést segítő feltételeket.

Az előzőeken túl fontos az alábbi minőségcélok elérése:
•	alkalmazkodás a változó elvárásokhoz az oktató-nevelő munka során,
•	a tanulók sajátítsák el a továbbhaladáshoz szükséges alapismereteket,
•	tehetséges tanulóink vegyenek részt a tanulmányi versenyeken,
•	lehetőség szerint minden tanuló jusson el a képességeinek megfelelő középfokú intézménybe,
•	integrált oktatás eredményes fenntartása,
•	legyen megfelelő szakos ellátottság.

3. Az iskola küldetésnyilatkozata
Olyan tartalmi megújulást készítünk elő, ami biztosítja az iskolánkba járó tanulók kompetencia alapú készségeinek kialakulását, melyek segítségével önmaga és a társadalom számára hasznos ismereteket képes elsajátítani.

Továbbra is igényeljük a tanulók, a szülők és a munkatársak aktív vélemény nyilvánítását, mely segítségével közös céljaink kitűzése és megvalósítása még eredményesebb lesz.
Mindent megteszünk annak érdekében, hogy segítséget adjunk azoknak a tanulóknak, akik hátrányos helyzetűek, magatartási vagy tanulási nehézségekkel küzdenek, sajátos nevelési igényűek.
A harmonikus testi-lelki fejlődés érdekében különböző szabadidős és tanórán kívüli tevékenységeket szervezünk.

A minőség iránt elkötelezett munkatársaink részére továbbképzéseket biztosítunk. Arra törekszünk, hogy barátságos légkörben neveljük-oktassuk az iskolánkba járó gyermekeket.
A nevelőtestület valamennyi tagja a nevelési-oktatási tevékenység folyamatában fontosnak tartja a valamilyen okból hátrányos helyzetű tanulók esélyegyenlőségének elősegítését, a hátrányból adódó különbségek csökkentését.

Az előzőeken túl:

•	Fontosnak tartjuk a kulcskompetenciák fejlesztését, a tehetséges tanulók fejlődésének elősegítését.
•	Törekszünk az iskolában folyó oktató-, nevelőmunka minőségének folyamatos fejlesztésére.
•	Iskolánk vezetése és dolgozói elkötelezettek a minőségi munka iránt.
•	Munkánkhoz családias, otthonos légkört kívánunk teremteni
•	Szem előtt tartjuk partnereink igényeit, elvárásait.
•	A meglévő minőségirányítási rendszerünket tovább kívánjuk fejleszteni, működtetni.
4. Minőségirányítási rendszer
 4.1. A vezetés felelőssége, elkötelezettsége

Biztosítja a jogszerű működés feltételeit. Megteremti az intézményi dokumentumok összhangját a változó jogszabályokkal.

Az intézmény működését a következő dokumentumok határozzák meg:
•	hosszú távú: küldetésnyilatkozat, jövőkép
•	középtávú: PP, SZMSZ
•	rövid távú: éves munkaterv
Elősegíti és ellenőrzi a minőségfejlesztési terv végrehajtását.
Elkészíti, és rendszeresen felülvizsgálja az intézmény kompetenciafejlesztést segítő stratégiai terveit.
Kapcsolatot tart fenn a partnerekkel és koordinálja az együttműködést.

A folyamat célja: Az intézmény minőségirányítási programjának felülvizsgálata, módosítása.
Határidők:
4 évente a dokumentum átfogó felülvizsgálata,
1 évente aktualizálás.

A folyamat lépései:

1.	A közoktatási törvény és a kapcsolódó jogszabályok módosulásának megismerése.
2.	A program módosítandó, kiegészítendő területeinek számbavétele, rögzítése az éves munkatervben.
3.	Munkacsoportok létrehozása a szabályozandó területekre.
4.	Tantestület tájékoztatása a csoportok megalakulásáról és az első olvasat előterjesztésének időpontjáról.
5.	A munkacsoportok elemző munkája.
6.	Tantestületi értekezlet az elemző munka és a módosító javaslatok magvitatása.
7.	Módosítások, kiegészítések beépítése a programba, egyéni fejlesztési terv készítése a kompetenciamérésben gyengén teljesítő tanulóknak.
8.	A módosított minőségirányítási program elfogadása a partnerekkel.
5. A minőségfejlesztési teendők 
5.1. Jogi dokumentumok megismerése, betartása
Az intézmény vezetése gondoskodik arról, hogy az intézmény működését szabályozó jogi dokumentumok, törvények, különböző szintű rendeletek, valamint a fenntartó önkormányzat és az intézmény belső szabályozói hozzáférhetőek legyenek. Ezeket a dokumentumokat az intézmény alkalmazottjainak ismerniük, betartaniuk kell. Az intézmény működését szabályozó külső jogrendszer elemei, a törvények és a különböző szintű rendeletek megtekinthetők a Közlönyökben.
5.2. A minőségfejlesztési szervezet működtetése

Az intézmény vezetője nevezi ki (kéri fel) a minőségfejlesztési rendszer támogatásáért, működéséért felelős személyt vagy szervezetet, aki, vagy amely - egyéb feladataitól függetlenül – elegendő hatáskörrel rendelkezik a minőségfejlesztési rendszer működéséhez. A szervezet működését szabályozó dokumentumot az intézmény vezetője az érintettek bevonásával készíti el.

Belső információáramlás:

•	az igazgató, az igazgatóhelyettes és a tagintézmény vezetők között a napi szóbeli kapcsolattartás terjedjen ki a minőségirányítási rendszer szabályozásának és fenntartásának minden kérdésére,
•	a munkatársak közötti, illetve a munkatársak és a vezetés között a kapcsolattartás napi formája a szóbeli közlés,
•	a munkatársak jogait és kötelességeit a munkaköri leírás tartalmazza. Ha bármelyik munkatársnak tudomására jut a minőséget károsan befolyásoló tény; joga és kötelessége a hatáskörrel rendelkező kollégának jelezni a mindennapi kommunikáció során; aki közvetíti a minőségirányítási vezetőnek, aki megteszi a szükséges intézkedéseket.
5.3. Elismerés, támogatás
A szabályozás azt a célt szolgálja, hogy az anyagi és erkölcsi elismerés az intézmény alapelveire és jogszabályokra épülve működjön és ösztönözze alkalmazottainkat.
A szabályozás tartalmazza a pedagógusok minőségi munkájáért járó kereset kiegészítés odaítélésének feltételeit (tevékenységfeladat, idő, gyakoriság, érintettek, felelős, bizonylatok). Az éves költségvetés ismeretében az intézmény vezetése meghatározza az adott évben adható egyéb jutalomkeretet és a jutalmazás szempontjait.
5.4. Vezetői ellenőrzés

A folyamat célja:

A hatékony működés segítése, a tények okainak feltárása, hiányok pótlása, a jó módszerek alkalmazása.
Az ellenőrzés folyamatos és tervszerű legyen. A minőségirányítási programnak tartalmaznia kell az ellenőrzés tervét is.

A pedagógiai ellenőrzés formái:

Közvetlen ellenőrzés
•	Beszámoltatás
•	Óralátogatás
•	Tanórán kívüli tevékenység
•	Megfigyelések
Közvetett ellenőrzés
•	Dokumentumok tanulmányozása
•	Tanulói munkák elemzése
Tervezés:
Az éves munkatervünk része az ellenőrzési terv, amely tartalmazza az ellenőrzési területeket, ellenőrzés időpontját és az ellenőrzést végző személy beosztását. Az ellenőrzési terv nyilvános.

Az ellenőrzési tervben az alábbi területeket ellenőrizhetjük: tanmenetek, naplók, ellenőrzők, anyakönyvek, bizonyítványok, füzetek, dolgozatfüzetek.
Óralátogatások alkalmával gondot fordítunk a pályakezdő és az új kollégákra.
A tanórán kívüli foglalkozások, szülői értekezletek, napközis foglakozások szintén az ellenőrzött területek közé tartoznak.

Az intézmény működésének értékelése:

Belső önértékelés módszere:
•	A már meglévő dokumentumok, értékelések, mérési eredmények elemzése; 
•	Új adatok és információk begyűjtése:
Számszerűsíthető adatok (pl. tanulólétszám, kérdőívek adatai);
Nem számszerűsíthető információk (interjúk, élmények, események).
Az önértékelést a pedagógusok erre megbízott tagjai végzik, az eredményt megvitatja a tantestület, majd elfogadja.
Az értékelés akkor lehet eredményes, ha arra olyan cselekvési program épül, amely a jövőben megteendő lépéseket is rögzíti.
Lásd: Intézkedési terv
Külső ellenőrzés
Fenntartói igény és az intézmény-fenntartói ellenőrzési terv alapján:
A fenntartó a minőségirányítási programban meghatározottak szerint működteti a minőségfejlesztési rendszerét, továbbá rendszeresen - ha jogszabály másképp nem rendelkezik a Fenntartói Minőségirányítási Programban feltüntetett ellenőrzési ütem-terv alapján - ellenőrzi a közoktatási intézmény gazdálkodását, működésének törvényességét, hatékonyságát, a szakmai munka eredményességét, továbbá a gyermek-és ifjúságvédelmi tevékenységet, a tanuló- és gyermekbaleset megelőzése érdekében tett intézkedéseket a nevelési-oktatási intézményben.
5.5. Intézményi önértékelés

Az önértékelés célja: az erősségek és a fejlesztendő területek tényszerű megállapítása, a szükséges beavatkozások, fejlesztések kijelölése.
Az önértékelés tervezett gyakorisága: 4 év
Az önértékelés konkrét időpontját az intézmény vezetése jelöli ki, és az éves munkatervben rögzíti.

Az értékelés szempontjai:

•	a vezetés szerepe a szervezeti kultúra fejlesztésében,
•	az intézmény stratégiájának meghatározása és megvalósítása,
•	a meglévő folyamatok szabályozottsága,
•	a szabályozási rendszer teljes körűsége,
•	az erőforrások figyelembevételének módja,
•	a partneri igények figyelembevételének módja.
•	
Az önértékelés módszere: az önértékelés csapatépítő tréning keretében csoport munkában történik.
	
Az értékelő folyamat lépései:

•	A csoportok összetételének megtervezése, tájékoztatása és megbízása.
•	A csoportok képzése;
•	Az egyes témakörök feldolgozásához segédanyag (szempontsor) biztosítása a csoportok részére;
•	Az egyes csoportok elkészítik saját feladatterveiket,
•	A csoportok adatgyűjtése és feldolgozása, a csoportvélemények kimunkálása;
•	A csoportok prezentációja munkatársi értekezlet keretében;
•	Nevelőtestületi kiegészítések, vita, legitimáció.

Az értékelésbe valamennyi munkatársat be kell vonni. Az önértékelés eredményéről összefoglaló készül.

Az intézményi önértékelés szempontjai
Értékelési területek	Adatok, indikátorok	
Tárgyi feltételek	Épületek állapota, környezete, tantermek száma, tornaszoba, szaktanterem, szertár, konyha, ebédlő, könyvtár, tanári szobák, vezetői és ügyviteli irodák	
	Kötelező taneszközök ellátottsága, állapota, számítógépes
munkahelyek
Férőhely, kapacitás	
Társadalmi feltételek	Elégedettség-mutatók	
	Tanulók szociokulturális háttere	
	Tanulólétszám, szociálisan hátrányos és halmozottan hátrányos helyzetű, veszélyeztetett, SNI, etnikai kisebbséghez tartozó, magatartási-tanulási problémás gyerekek aránya. Továbbtanulási, munkába állási lehetőségek	
Pénzügyi feltételek	Központi költségvetésből normatíva, fenntartói kiegészítés.
Működési bevételek, pályázati támogatás, alapítvány, szakképzési hozzájárulás, térítéses képzések.
Óraszámok, többlet órakeret, napközi, szabadidős foglalkozások, táborok, erdei iskola.	
Pedagógusok
Alkalmazottak	Számított pedagógus álláshely, tényleges pedagógus létszám.
Pedagógus továbbképzési tervek
Pedagógiai munkát segítők.
Képesítési előírásoknak való megfelelés, bérbeállás.	

Eredményesség	Tanulmányi eredmények, tudásszint mérések eredményei,
versenyeredmények.
Lásd: Napló, ellenőrző, felmérő lap
Bukások, lemorzsolódás, továbbtanulás.
Lásd: Félévi és év végi értekezletek jegyzőkönyvei
Kompetencia mérés eredménye.
Lásd: Intézkedési terv	
Nevelés	Személyiségfejlesztés:	
	- az érzelmek fejlesztése,
- az akaraterő fejlesztése,
- becsületesség, lelkiismeretesség fokozása,
- reális énképpel, önismerettel rendelkezzenek,
- tanuláshoz, társakhoz való viszony pozitív alakítása,
- illemtudás javítása
- kulturális alapkészségek elsajátíttatása	
	•	fejlesztjük esztétikai érzéküket, kommunikációs készségüket	
Oktatás	Az általános műveltség fejlesztése:
- Egyéni fejlesztési tervek alapján való felzárkóztatás.
- Felzárkóztató foglalkozások, korrepetálások szervezése
- Tehetséggondozás
- Továbbtanulásra való felkészítés	
Külső kapcsolatok	Szülőkkel való kapcsolattartás
Kapcsolat más intézményekkel.	

Lásd: Comenius I. modell eljárási rendje

5.6. Mérés, elemzés, fejlesztés

Cél: Olyan mérőeszközök alkalmazása, melynek eredményei a folyamatos fejlesztést segítik.
Feladat:
-A meglévő mérési, értékelési gyakorlat folyamatos fejlesztése.
-A mérési, értékelési eredmények beépítése a mindennapi munkába.

1.	A pedagógiai értékelés alapelvei:
•	objektív,
•	sokoldalú, változatos értékelési formák,
•	feleljen meg a tanulók életkori sajátosságainak, a tantárgy jellegének,
•	helyes magyar beszéd kialakítása, a kifejezőkészség, a kommunikációs készség fejlesztése,
•	nem lehet megtorló, fegyelmező jellegű,
•	a szóbeli és írásbeli értékelés arányos legyen,
•	folyamatos legyen,
•	kiszámítható legyen,
•	legyen tárgyszerű (mit, hol, miben hibáztunk, hogyan lehetséges a javítás), 
•	megfelelő légkörben történjen (minimális stressz mellett).

2.	A pedagógiai értékelés lehetőségei, területei:
•	a tanulók tantervi követelményekhez viszonyított tényleges teljesítményének értékelése;
•	a tanulók egyéni eredményeinek viszonyítása korábbi teljesítményükhöz
•	értékelést követő korrekció
•	önértékelés, önálló tanulás.
Lásd: Pedagógiai program
3.	Teljesítmény értékelés szempontjai és az értékekés rendje
Lásd: Pedagógusok teljesítmény értékelési szabályzata 
4. Az értékelés tárgya, módszerei
Lásd: Pedagógusok teljesítmény értékelési szabályzata
5.	Az értékelés és kritériumrendszere és az információgyűjtés eljárásai 
Lásd: Pedagógusok teljesítmény értékelési szabályzata

6. Felelősök és feladatköreik
	Lásd: Pedagógusok teljesítmény értékelési szabályzata

7.A vizsgálat dokumentálása és az adatok felhasználása 
Lásd: Pedagógusok teljesítmény értékelési szabályzata
8. Eljárási szabályok
Lásd: Pedagógusok teljesítmény értékelési szabályzata
IV. Tanulók teljesítményének mérése, értékelése
1. Személyiség- és közösségfejlesztést szolgáló tevékenységek 
Lásd: Pedagógiai Program
2.Az alkalmazható tankönyvek, tanulmányi segédletek és taneszközök kiválasztásának elvei
Lásd: Pedagógiai Program
3.A tanuló teljesítményének, magatartásának és szorgalmának értékelése
Lásd: Pedagógiai program

V. Intézményi minőségirányítási Program
(Óvodai nevelés)
1. Óvodai minőségpolitika
Jövőképünk:

Az ILLYÉS GYULA TÁRSULT ÁLTALÁNOS ISKOLA ÉS ÓVODA óvodai dolgozói megújulásra kész, az erkölcsi normákat, a törvényi szabályokat, a partnerek elvárásait figyelembe vevő, olyan sikeresen működő nevelőközösséggé szeretnénk válni, melyre méltán büszke lehet a fenntartó, s mely valamennyi partner elégedettségét, elismerését kivívja.

Olyan óvodát szeretnénk kialakítani:

•	ahol a gyermekek nyugodt, szeretetteljes, biztonságos környezetben, tölthetik óvodás napjaikat,
•	ahol a különböző életkorú, képességű, fejlettségű és kultúrájú gyermekek együtt nevelésével mintát kapnak a másság tiszteletére, a toleranciára és egymás megbecsülésére,
•	ahol a gyermekek egyéni érési ütemükben fejlődhetnek, és ahol figyelembe veszik a hátrányos és a halmozottan hátrányos helyzetű gyermekek esélyegyenlőségét biztosító törekvéseket,
•	ahol a kikerülő gyermekek nyitott, érdeklődő, a világra rácsodálkozó, önmagukban és másokban bízó, egyéniségüket megtartó iskolás gyermekekké válhatnak,
•	ahol fontos az óvoda nyitottsága, a partnerkapcsolatok erősítése,
•	ahol a közös értékrend minden partnert kötelez.
Szándéknyilatkozatunk:

Jövőképünk elérése érdekében óvodáink vezetői, minden pedagógusa és segítő alkalmazottja közös összefogással arra törekszik, hogy a közoktatási intézmény partnerközpontú szemléletét erősítse, korrekt, kiszámítható együttműködést alakítva ki partnereivel, minden érdekelt fél megelégedésére.

Napjaink kihívásaira csupán magas szintű szakmai felkészültséggel rendelkező, folyamatos ön-, és továbbképzést vállaló pedagógusok tudnak megfelelni.

•	Akik hivatásukban elkötelezettek, gyermekközpontú nevelési elveiket a családdal együttműködve valósítják meg.

•	Akik a gyermekcsoportban biztonságos, nyugodt légkört teremtve, az egyéni bánásmód elvét alkalmazva nevelik a gyerekeket.
•	
•	Akik példát adnak a tolerancia, a másság tisztelete, az értékek megbecsülése terén és elkötelezettek a hátrányos helyzetű gyerekek esélyegyenlőségét elősegítő törekvések iránt,
•	Akik egymás munkáját segítve, megbecsülve képesek a közös értékrend mentén az együttműködésre.

Mindannyian felelősek vagyunk azért, hogy nevelő – fejlesztő tevékenységünk során az elvárható legmagasabb szakmai színvonalat nyújtsuk.

Óvodáink vezetősége elkötelezett a folyamatos minőségfejlesztés iránt, ösztönzi a kreativitást, az újszerű problémalátást – problémamegoldást, valamint az új gondolatokra való nyitottság képességének kialakítását.
Vezetői szándéknyilatkozat: 
Az óvodai vezetés számára fontos, hogy:

•	minden szülő nyugodtan végezhesse munkáját, tudatában legyen annak, hogy gyermeke biztonságban, jó környezetben van, a szocializációs folyamat, a hatékony nevelőmunka felkészíti gyermekét a sikeres iskolakezdéshez,
•	az óvodákban dolgozó kollégák hatékony munkát folytathassanak, a vezetők felelősek a szakmai, egzisztenciális és emberi fejlődésükért,
•	az intézményben működő óvodák tartalmi munkájában segíteni kell az együttműködést, a partnerkapcsolatok megjelenítését, 
•	a rendelkezésre álló erőforrással takarékosan, hatékonyan gazdálkodjon, és ezt elvárja a dolgozóktól is,
•	éljen a demokrácia eszközeivel, az óvodapedagógus kollégákat bevonja a döntéshozatalba,
•	személyes példaadással igyekezzen hatni környezetére mind emberi, mind szakmai oldalról,
•	tudatosítsa valamennyi munkatársával a törvények, kötelességek, szakmai elvárások fontosságát, a követelmények szerepét,
•	a minőség megtartása érdekében tervszerű ellenőrzést, mérést, értékelést végezzen.

2. Az óvodák működésének hosszú távra szóló elvei
•	A gyermek EMBER, emberhez méltó jogok és a gyermeki léthez méltó körülmények illetik meg.
•	Joga van a sajátos, életkoronként és egyénenként változó testi és lelki szükségleteinek kielégítéshez.
•	Különleges védelem illeti meg, érdekei megelőznek minden más érdeket.
•	Tudomásul vesszük, és tiszteletben tartjuk a szülők elsődleges jogait a gyermeknevelésben, a gyermekkel kapcsolatos döntéshozatalban, és legjobb szakmai tudásunk szerint, partneri módon segítjük őket.
•	Alapvető követelménynek tartjuk, hogy olyan egészséges, biztonságos környezetet teremtsünk, a belépő gyermekek számára, amelyben jól érzi magát.
•	Az óvodai nevelés csak derűs, biztonságos, családias légkörben képzelhető el, ahol a gyermek érzi, hogy óvják, védik, elfogadják olyannak, amilyen, ahol mindig számíthat a felnőttek segítségére, és ahol önállóan, szabadon tevékenykedhet.
•	Valljuk, e sajátosan hatékony óvodai légkört csak személyiségközpontú óvónő tudja megteremteni, katalizátorként működtetni, aki a legfontosabbnak érzi a kisgyermek feltétel nélküli szeretetét, a feltétlen gondoskodást, hogy kellő empátiával forduljon a gyermekek felé, és megfelelő toleranciával tudja fogadni másságukat.
•	A játék az óvodáskorú kisgyermek „életeleme”, semmi mással nem pótolható alaptevékenysége, a gyermeki világhoz, a gyermek pszichikumához, adottságai, képességei megismeréséhez vezető lehetőség a szabad személyiségfejlődés és fejlesztés eszköze. Ennek tudatában teremtjük meg az önfeledt, szabad játék feltételrendszerét.
•	A gyermekkor nem a kötelességek, hanem a szabadság ideje. A gyermek attól lesz boldog, hogy az általa választott dolgokban vehet részt, a szabadság abban van, hogy választhat, tehát életkorának megfelelően élhet. A választás lehetősége megnyitja a személyiség fejlődésének, fejlesztésének távlatait. Ez azonban nem egyenlő a gyermek magára hagyásával. Ennek alapja a változatos tevékenységi lehetőségeket felkínáló óvodai élet megteremtése.
•	A gyermeki tevékenységeken keresztül közvetítjük azokat a műveltségtartalmakat, melyek részei az egyetemes emberi értékeknek, és amelyeket a gyermekek aktuális fejlettségükkel összhangban könnyen magukévá tudnak tenni.
•	Az óvodai élet ritmusát a látszólagos kötetlenség mögött alapos, átgondolt, folyamatos, rugalmas, ugyanakkor stabil napirenddel biztosítjuk.
•	
•	Minden gyermek egyedi, megismételhetetlen, fejlődő személyiség – csak önmagához hasonlítható, fejlődését genetikai adottságok, az érés sajátos törvényszerűségei, a spontán és tervszerűen alkalmazott környezeti hatások együttesen határozzák meg.
•	Nem fáradozunk az egyéni különbségek eltüntetésén, minden gyermeket önmagához képest fejlesztünk, segítjük tehetsége kibontakoztatásában, valamint hátrányos helyzetéből való felzárkóztatásában. Valóságos fejlesztési eredményekre törekszünk, az életkorhoz illő testi-lelki-szellemi harmónia megteremtésére.
•	Óvodáink kollektívája együttműködve, egymást erősítve és segítve, magas szintű szakmaiságot képviselve végzi a mindennapok során nevelő-fejlesztő munkáját, amelyben törekszik a hátrányos helyzetű gyermekek esélyegyenlőségének növelésére, beilleszkedésük, integrációjuk elősegítésére.
•	Fontosnak tartjuk az egymástól való tanulást és kihasználjuk a benne rejlő lehetőségeket. 
•	A partneri igényfelmérés eredményein alapuló, újonnan kialakult jó gyakorlatot az óvoda minden csoportjában elterjesztjük.
•	Valljuk, ha a helyi néphagyományokat, mint örökséget, megfelelően építjük be a nevelési folyamatba, akkor elősegítjük a ránk bízott gyermekek személyiségének egészséges fejlődését – társaival olyan élményeket élhet át, amelyek erősítik a valahová tartozásukat, az identitás tudatát.
•	Meggyőződésünk, hogy az ily módon nevelt kisgyermekek többségének 6-7 éves korára kialakulnak azok a készségei, képességei, amelyek képessé teszik az iskolai életmód elfogadására.
3. A minőségpolitika megvalósítását szolgáló célok

Pedagógiai célok:
•	Törvényes intézményi működés kialakítása.
•	A szakmai színvonal folyamatos emelése.
•	Esélyegyenlőség megteremtése, hátránykompenzáció, tehetséggondozás.
•	A nevelőmunka mérési értékelési rendszerének kialakítása.

Szervezeti célok:
•	A szervezeti kultúra fejlesztése.
•	Humán erőforrás fejlesztése.

Minőségi célok:
•	Partnerközpontú működés kialakítása.
•	

Az igazgató feladata biztosítani a minőség iránti elkötelezettséget. Ez az elkötelezettség az alapja a minőségfejlesztési rendszer működtetésének, melynek szerves része a partneri igény, elégedettség és elégedetlenség mérésen alapuló partnerközpontú működés kiépítése, fenntartása, működtetése, továbbfejlesztése. Az igényfelmérés eredményeinek elemzése, értékelése, a reális igények beépítése a mindennapi gyakorlatba.
Annak érdekében, hogy óvodáink minden dolgozója partnerközpontú szemlélettel, minőségi munkát végezzen a vezetés fontosnak tartja, olyan minőségfejlesztésben elkötelezett, a kollégák megbecsülését bíró team vezetőket bízzon meg, akik a vezetői szándéknyilatkozatban megfogalmazottak megvalósítását garantálják.

Fontos feladat továbbá a nevelőtestület vezetése, a leghatékonyabb együtt-működési munkaformák, a szervezeti kultúra folyamatos mérése, fejlesztése. Az igazgatónak a feladata az óvoda törvényes működésének, a működéséhez szükséges erőforrások biztosítása, az óvodai folyamatok partneri elvárásoknak megfelelő működtetése.
A vezető óvónőknek a feladata a nevelőmunka irányítása, pedagógiai munka stratégiai tervezése, a pedagógiai tervezés beválás-vizsgálata, az információs rendszer kialakítása, bejáratása, a belső ellenőrzési, értékelési rendszer kidolgozása, működtetése.
Óvodáinkban a stratégiai tervezés egyenértékű a Helyi Nevelési Programmal, mely tartalmazza az alapelveket és hosszú távú céljainkat, leírja pedagógiai folyamatainkat.
A vezetőség a döntések meghozatala előtt a jogszabályban meghatározott egyeztetéseket folytat a nevelőtestülettel, alkalmazotti közösséggel. Feladata a szülői szervezettel, a munkavállalói érdekképviseleti szervekkel való együttműködés.

A vezetés gondoskodik arról, hogy az intézmény működését szabályozó külső és belső dokumentumok, az intézmény dolgozói számára hozzáférhetőek, megismerhetőek legyenek.

A jogszabályok, szabályzatok változása nyomon követhető a szabályzatok aktualizálása révén, valamint az intézmény számára megrendelt szakmai folyóiratok friss számainak figyelemmel kísérése által, melyek a nevelői szobában minden munkatárs számára hozzáférhetőek.

A vezetés gondoskodik arról, hogy a gyermekek óvodai élettere biztonságos legyen. Vezető óvónői felelősségi körbe tartozik a biztonságos intézmény kialakítása, működtetése, a működés szabályozása, a gyermek- és tanulóbalesetek megelőzésével kapcsolatos tevékenység irányítása, szabályozása.

4.2. Tervezés

Az óvodai tervezőmunka célja a működés szabályozottságának, átláthatóságának, tervszerű működtetésének biztosítása. Az óvodai folyamatok szabályozottak, ellenőrizhetőek legyenek. A tervek struktúrájának kialakítása, a tervek egymásra épülése biztosítja a stratégiai tervezés megvalósítását. A stratégiai tervekre épülve szabályozott időszakonként operatív tervek készüljenek. Az óvoda, mint szervezet munkája tervezett. Szabályozott, egymásra épülő folyamatokból álló, kiszámítható, ellenőrizhető tevékenységek sora legyen.

A tervezés szintjei:
Stratégiai szint:
•	Nevelési program
•	Minőségirányítási program
•	SZMSZ
Operatív, szint:
•	Éves munkaterv
•	Ellenőrzési terv
•	Gyermekvédelmi terv
•	Csoportnapló
•	Gyermekek egyéni fejlesztésének terve
•	Munkaközösségi terv
•	Felelősök munkaterve
•	SZMK munkaterve

A tervezés területei:

•	Pedagógiai munka
•	Szervezeti működés

A stratégiai tervezés menete:

A működésünket meghatározó alapdokumentumaink elkészítését megelőzi a vonatkozó jogszabályok megismerése, értelmezése. Ezt követően közösen meghatározzuk feladatainkat, részekre bontjuk, majd csoportok dolgozzák ki – adott határidőre – az egyes területeket.

A nevelőtestülettel ismertetik a végzett munkát, szükség esetén korrigálják. A már mindenki által ismert és jónak tartott részeket egységes egésszé formálását a vezetőség végzi el.

A kész dokumentumot alkalmazotti és SZMK megbeszélésen ismertetik és véleményeztetik a vezető óvónők, majd az igazgató benyújtja a fenntartónak, elfogadásra.

Az elfogadott dokumentumokat a partnerek számára ismert, elérhető helyen tároljuk.

A terv megnevezése	Érvényessége	Irattári elhelyezés	
Nevelési program	2009.	Iktató,
Vezető óvónői
Irodák	
Önkormányzati közoktatási feladatellátási intézkedési terv		Minőségirányítási
Kézikönyv	
Önkormányzati Minőségirányítási Program	2009.	Minőségirányítási
Kézikönyv	
Intézményi Minőségirányítási Program
	2009.	Minőségirányítási
Kézikönyv
Iktató
Vezető óvónői
irodák	
SZMSZ	2008.	Iktató
Vezető óvónői
irodák	
Házirend	Évente
szeptember	Iktató
Vezető óvónői
irodák	
Az intézmény éves
munkaterve	Évente szeptember	Iktató
Vezető óvónői
irodák
Irodák	
Gyermekvédelmi
munkaterv	Évente szeptember	Vezető óvónői
irodák
	
Munkavédelmi szabályzat	folyamatos	Ált. Isk. Gazdálkodás
Vezető óvónői
irodák
	
Tűzvédelmi szabályzat	folyamatos	Alt. Isk. Gazdálkodás
Vezető óvónői
irodák
	
Szabadságolási terv	Évente	Ált. Isk.
Nyilvántartás
Vezető óvónői
irodák
	
Selejtezési, leltározási szabályzat	folyamatos	Ált. Isk. Gazdálkodás
Óvodavezetői
Iroda	
Belső ellenőrzési terv	Évente szeptember	Ált. Isk. iktató,
Vezető óvónői
irodák
	
Az óvoda önértékelése	2010. jún. 30.	Minőségügyi kézikönyv	

4.3. Ellenőrzés
Az ellenőrzés során a jogszabályoknak, belső szabályzatoknak, mint normának való megfelelést vizsgáljuk. Az óvodák belső ellenőrzési rendszerét kiegészíti a fenntartó által négyévente kötelező jelleggel lebonyolítandó szakmai, törvényességi, pénzügyi ellenőrzések rendszere, amelyet az Önkormányzati Minőségirányítási Program szabályoz.
Az ellenőrzés rendszere az óvodák működésének egészét átszövi, kiterjed a pedagógiai és nem pedagógiai folyamatokra egyaránt.
Biztosítja, hogy az óvodák folyamatainak működése megfeleljen a szabályozóknak. Az ellenőrzés révén nyílik lehetőség a hiányosságok, hibák feltárására, ezáltal a javításukra, a folyamatok folyamatos fejlesztésére, a rendszer javítására, a hibák megelőzésére, kizárására.
Az ellenőrzésre szükség van az óvodákban zajló folyamatok, tevékenységek eredményeinek számbavétele céljából. A feltárt eredmények (pozitív, negatív) elemzése, értékelése alapján lehet megtervezni a javítás – fejlesztés folyamatát. Az ellenőrzés alapozza meg az egyén és az óvoda értékelését is.
Az ellenőrzés az óvodai normáknak való megfelelést vizsgálja.
Az ellenőrzés
és értékelés
és formája
formája	Az ellenőrzés és
értékelés tárgya,
tartalma	Az ellenőrzésre, értéke‑
lésre jogosult	Az ellenőrzés, értékelés
megrendelője
lője	
Külső	Törvényességi,
munkáltatói, gazdálkodási,
tanügyigazgatási,	Fenntartó	Oktatási Miniszter,
Fenntartó,
Jegyző,
Szakhatóságok	
	Szakmai-
pedagógiai	A fenntartó által megbízott szakértő		
	Szakhatósági	ÁNTSZ
Számvevőszék,
Munkaügyi főfelügyelet,
Tűzoltóság		
Belső	Szakmai-
pedagógiai	Szakértő,
igazgató, Igazgató helyettes, Tagintézmény vezetők, Vezető óvónők
Minőségfejlesztési vezető, Óvodapedagógus	lntézményvezető,
Pedagógus,
Szülő	
	Törvényességi
munkáltatói, gazdálkodási tanügyigazgatási	Szakértő,
igazgató, Igazgató helyettes, Tagintézmény vezetők, Vezető óvónők
Gazdasági vezető	Fenntartó,
Jegyző,
Dolgozó,
Szülő	

Az intézmény belső ellenőrzési rendszere:
Ellenőrzés területe	Ellenőrzésre	Ellenőr-	Dokumen-	Ellenőrzésről	Ellenőrzés	PDCA	
	jogosult	zés ideje	tálás	készült	eredményéről	működtetése	
			módja	dokumentum	tájékoztatást		
					kap		
A PEDAGÓGIAI MUNKA ELLENŐRZÉSE	
	igazgató, Igazgató helyettes				Csoportvezető	tapasztalatok	
	Ig. helyettes				óvónők,	megfogalmazása	

Tagintézmény vezetők				dajkák	az éves
beszámolóba
kerül,
a továbblépés	
Pedagógiai
dokumentáció		félévente	Aláírás	Ellenőrzési
napló			
Kapcsolattartás		félévente	Aláírás	Ellenőrzési			
partnerekkel				napló		lehetőségeit	
		félévente	Aláírás	Fejlesztési
napló			
	Vezető óvónők					az éves
munkaterv	
Hátránykompenzáció,							
tehetséggondozás						tartalmazza.	
Ünnepélyek	Vezető óvónők	évente	Aláírás	Ellenőrzési	Felelős		
szervezése,		kétszer		napló	óvónő		
lebonyolítása	óvónők						

Fejlesztési célok

- A dolgozó kapjon olyan átfogó értékelést munkájáról (visszajelzést erősségeiről, fejlesztendő területeiről), amely alapja és ösztönzője lesz további fejlődésének, fejleszti önismeretét, önértékelését
- A feladatellátáshoz szükséges egyéni képességek, kompetenciák fejlesztési irányainak kijelölése, az egyéni teljesítmény nyomon követése
- A munkatársak célirányos továbbképzésének, karrierfejlesztésének, az intézmény vezetői utánpótlásának segítése
A szabályzat céljai:
•	Az intézményben folyó pedagógus munkakörben foglalkozatott dolgozók és a vezetői feladatokat ellátók teljesítményértékelése rendjének meghatározása
•	A teljesítményértékelés egységes szempontok szerinti megítélésének elősegítése
•	A munkáltatói döntések megalapozottságának növelése
•	A feladatellátáshoz szükséges egyéni képességek, kompetenciák fejlesztési irányainak kijelölése, az egyéni teljesítmény nyomon követése
Érvényességi terület:
Személyi hatály: a szabályozás személyi hatálya kiterjed az óvoda valamennyi munkakört betöltő munkatársára, valamint a vezetői feladatokat ellátó pedagógus munkatársra.

Időbeli hatály: a szabályzat a nevelőtestület elfogadása és a fenntartó jóváhagyását követően 2009. március 1-jén lép hatályba és határozatlan időre szól.

A szabályzat módosításával kapcsolatos előírások
	Jelen szabályzat módosítását tárgyalni kell az alábbi esetekben:	- Az intézményvezetés javaslatára
-Érdekvédelmi szervezet javaslatára
-A szakmai munkaközösség vezetőinek javaslatára 
-A fenntartó hivatalos levélben megküldött kérésére
-A jogi szabályozás változása esetén
Intézményátszervezéskor

•	A módosítási javaslatot a nevelőtestület elé kell terjeszteni
•	A javaslat tárgyalása során biztosítani kell, hogy a módosítást előterjesztők indokolhassák álláspontjukat
•	A nevelőtestület minden tagja hozzájuthasson a szükséges információkhoz
•	A módosításról vagy a javaslat elvetéséről a pedagógus munkakörben foglalkoztatott dolgozók értekezlete (nevelőtestület) dönt
•	A módosítási javaslat elfogadáshoz vagy elvetéséhez a nevelőtestület létszámának megfelelő többség szükséges
A szabályozás során használt dokumentumok
Pedagógus teljesítményértékelés
•	1. sz. Értékelő lap a csoportlátogatásról
•	2. sz. Szempontsor az év végi beszámolóhoz
•	3. sz. Kérdőív a pedagógus teljesítményértékeléshez
•	4. sz. A nevelőmunka dokumentációjának értékelő lapja
•	5. sz. Szülői kérdőív
•	6. sz. Pedagógus önértékelő lap
•	7. sz. Dajka kérdőív
A jelen szabályzathoz kapcsolódó dokumentumok használatának módja:
1.	sz Értékelő lap a csoportlátogatásról: a vezető óvónő az értékelés évében minimum 2 órát tölt el az értékelendő pedagógus gyermekcsoportjában. A látogatást az érintett pedagógussal történő megbeszélés követ, amelyet az értékelő lapon rögzítésre kerül.

2.	sz Szempontsor az év végi beszámolóhoz: a beszámolót minden tanév végén el kell készíteni minden pedagógusnak A beszámolók összesítésére az értékelési ciklus végén kerül sor.

3.	sz. Kérdőív pedagógus teljesítményértékeléshez: az értékelés évében az értékelendő pedagógusról az vezető óvónő tölti ki.

4.	sz. A nevelőmunka dokumentációjának értékelő lapja: az értékelés évében a vezető óvónő tölti ki az adott pedagógusról.

5.	sz Szülői kérdőív: az értékelés évében a pedagógus által vezetett gyermekcsoport szülői töltik ki (Véletlenszerű kiválasztással). Az vezető óvónő felelős a kérdőívek kiosztásáért és a kitöltés lebonyolításáért. A kitöltött kérdőívek feldolgozása szigorúan bizalmas.

6.	sz. Pedagógus önértékelő lap: az értékelés évében az adott pedagógus(ok) a „Pedagógusok teljesítményértékelési rendszere” dokumentumban meghatározott területeken elvégzi az önértékelést a kitöltési útmutató alapján.
Az értékelés dokumentumainak tárolása:
Az értékelés során keletkezett valamennyi dokumentumot egy névre szóló mappában kelt tartani és a személyi anyagokra vonatkozó szabályok szerint kell tárolni és kezelni. A dokumentumok kezelése a vezető óvónő feladata és felelőssége.

Feladat	Határidő	Felelős	
1. Az adott évben értékelendők körének 	2008. 09. 01	vezető óvónő	
meghatározása			
2. Szükség esetén ütemterv készítése (kit, mikor,	2008. 09. 01.	vezető óvónő	
  kik értékelnek, értékelő megbeszélés 			
időpontjának meghatározása			
3. Az érintettek tájékoztatása	szeptemberi	vezető óvónő	
	nevelőtestületi		
	értekezlet		
4. az értékeléshez használatos iratminták, 	folyamatos	vezető óvónő	
dokumentumok hozzáférhetőségének biztosítása			
(átadni, kifüggeszteni stb.			
5. Korábbi évek dokumentumainak 	folyamatos	vezető óvónő	
összegyűjtése			
6. Szülői véleménykérés lebonyolítása	2 évente	vezető óvónő	
7. Szülői véleménykérés számítógépes 	2 évente	 minőségbiztosítási	
adatfeldolgozása		 team tagok	
			
8. Az elkészült (kitöltött) értékelő 	folyamatos	vezető óvónő	
dokumentumok összegyűjtése			
9. Az értékelő megbeszélés előtt legalább egy	folyamatos	vezető óvónő	
héttel:			
 időpont egyeztetés az érintett 			
munkatárssal			
 önértékelő lapja átadása kitöltésre			
10. Az értékelő megbeszélés lebonyolítása	folyamatos	vezető óvónő	
12. Az értékeléshez használt dokumentumok	folyamatos	vezető óvónő	
archiválása (hozzáférési jogosultság!)			
Ha az értékelt pedagógus vezetői	feladatokat is ellát	
2.b) Az ütemterv készítésénél ezt is figyelembe		igazgató, tagint.v.	
kell venni (Kik értékelik őket)			
3.b) A vezetői kompetenciákat értékelő kérdőív	folyamatos	igazgató, tagint.v.	
elkészítése (sokszorosítás)			
4.b) Az érintett tájékoztatása (vezetőként is 	folyamatos	igazgató, tagint.v.,	
értékelni fogjuk)			
5.b) A vezetői k. értékelésben résztvevők felkérése	lásd. Ped.	igazgató, tagint.v.	
	Telj. Ért.		
	Szab.		
8.b) Kérdőívek kitöltése, számítógépes összesítése	lásd. Ped.	igazgató, tagint.v.	
	Telj. Ért.		
	Szab.		
10.b) Az értékelő megbeszélésen a vezetői	lásd. Ped.	igazgató, tagint.v.	
kompetenciák külön témaként szerepel.	Teij. Ért.		
	Szab.		
11.b) Az összegző értékelésben az erre vonatkozó	lásd. Ped.	igazgató, tagint.v.	
rész kitöltése	Telj. Ért.		
	Szab_		

A mérés célja: objektív adatok gyűjtése a képességszint fejlettségének megállapításához, a fejlesztés irányainak rögzítéséhez.
Terület	Módszer	Eszköz	Gyakoriság	Felelős	Dokumentálás	
						
Bemeneti	Célirányos	Fejlődési	óvodába	óvodapedagógus	Fejlődési lap	
mérés	megfigyelés	lap	lépést			
			követően			
			12 hónapon			
			belül			
Fejlettség	Megfigyelés	Egyéni	Évente	óvodapedagógus	Fejlődési lap	
nyomon		fejlődési	egyszer			
követése		lap kitöltése				
évente egyszer						
						
5 éves kori	Megfigyelés	Fejlődési		Felelős óvónő	Képességmérő	
képességszint		mutatók		fejlesztő		lap/ fejlődési	
megállapítása		szintjeinek		pedagógus	  napló	
		jelöl se				
Kimeneti	Pedagógiai	 Beiskolázási	Minden	óvodapedagógus	személyi	
mérés	jellemzés	javaslat	év	jan.		anyag	
		iránti	15.			
		kérelem				
		kitöltése				
VII. A fenntartói ellenőrzések főbb területei
A) Tanügyi dokumentumok:
1.	Alapító okirat: a tevékenységi kör felülvizsgálata, ellátandó feladatok megszüntetése, vagy bővítése alkalmával képviselő-testületi döntés alapján.
2.	Intézményi SZMSZ: Jogszabályok vagy szervezeti és működési változások; pedagógiai program, feladat módosításakor felülvizsgálat, helyi önkormányzati határozat alapján.
3.	Intézményi Házirend és SZMSZ pedagógiai program módosítása utáni átdolgozása, ellenőrzése (koherens legyen az alapdokumentumokkal).
4.	Tantárgyfelosztás: az iskolai munka, a tanév alapvető pedagógiai személyi terve. Pedagógiai, munkajogi, munkaszervezési, pénzgazdálkodási dokumentum, mutatja az egyes pedagógus feladatait, terhelését, túlórákat, tartós helyettesítéseket.
1.	
Intézményi Minőségirányítási Program

5.	Órarend: A tantárgyfelosztással összhangban kell legyen. 
6.	Naplók: A megtartott órák bizonylatának számítanak, az osztályozási napló-részben a tanulói adatok, megfelelő számú osztályzatok, záradékok, a napló megnyitása, aláírások, bélyegző, statisztikai adatok szerepelnek, óvodai foglalkozási naplók
7.	Tanuló nyilvántartás: a megfelelő formanyomtatványok szerint. Diákigazolványok érvényesítéséről szóló dokumentumok.
7.	A különféle vizsgák dokumentumai.
8.	Versenyek dokumentumai: Jegyzőkönyvek az intézmény eredményességének, hatékonyságának mutatói.
9.	Anyakönyvek /Törzskönyv (különös tekintettel a záradékokra és a tanulók nyomon követésére).
10.	Bizonyítványok: Az anyakönyvekkel/törzskönyvekkel összhangban.
11.	Foglalkozási naplók
12.	Irattár: Az iktatás rendje (az előírásoknak megfelelően), az iratkezelés, a selejtezés a helyi szabályozásnak megfelelően.

B) Munkáltatói dokumentumok:
1. Munkaerő - gazdálkodás
		Besorolások - megléte, szabályos, törvény szerinti kitöltése
	Átsorolások
	Munkaköri leírások
	Kinevezések

2. Személyi anyagok: tartalmuk ellenőrzése (önéletrajz, kinevezés, végzettséget igazoló diplomák, oklevelek, bizonyítványok, aktuális, arra az évre, személyre szóló munkaköri leírás, a személyre vonatkozó határozatok, aktuális átsorolások, ha van, akkor a minősítés, esetleg más, a személy munkáltatói viszonyait tükröző iratok)

3. Továbbképzési terv/beiskolázási terv végrehajtása:
	Továbbképzések: a hatályos szabályozásnak megfelelő formában és tartalommal
	Végzettséget igazoló bizonyítványok, tanúsítványok.

4. Jegyzőkönyvek: Minden olyan alkalomról, amelyet jogszabály előír és amelynek ellenőrzésére későbbiekben sor kerül.
C) Pedagógiai munka:
1.	Munkarend, munkafegyelem: Ügyelet, a tanóra védelme, óvodapedagógusi, tanári dokumentációk.
2.	Munkatervek (óvodai, iskolai) munkaközösségi munkatervek, tanmenetek, a
jogszabályoknak és a pedagógiai programnak megfeleltethetően.
3.	A pedagógiai folyamat: a pedagógiai programban megírtak szerint, a helyi vezetői    tervezés alapján, esetleg a fenntartó által kért területeken is.

4.	Szaktárgyi munka eredménye: A mérések tükrében, az érdemjegyek, osztályzás tükrében, ill. a pedagógiai programban megjelölt, onnan az éves munkatervben is megjelenített célok tükrében.
5.	A DÖK működése: a szükséges szabályzatok, ill. a működés adminisztrációja.
6.	 Mérések/értékelések: A készülőben lévő mérési tervnek megfelelően, amennyiben már vannak trendek is, azoknak az értékelése. Eredményesség, hozzáadott érték.
7.	Értékelés, osztályozás: A pedagógiai program és a szaktárgyi munkaközösség munkaterve szabályozása alapján, a jogi szabályozásnak és a helyi szabályozásnak megfelelően.
8.	Szakkörök: adminisztrációja, anyagi fedezete, a kitűzött célokhoz képest az    eredményessége, a résztvevők elégedettsége szempontjából.
9.	Rendezvények, hagyományok ápolása (kapcsolattartás a partnerekkel).
10.	A pedagógiai programban tett ígéretek megvalósulása . A pedagógiai program
időarányos megvalósítása, megvalósulása.

D) Gazdálkodás.
1. Eszköz- és anyagnyilvántartás: Ha számítógépes a nyilvántartás, két biztonsági másolatot el kell tenni minden alkalommal.
2.  Leltár: leltározási tevékenység és szabályozás.
3.	Költségvetés (időarányosan): Személyi és dologi részeket évente két alkalommal, az arányos felhasználás vizsgálata.
4.	Személyi kiadások vizsgálata.
5.	Dologi kiadások vizsgálata.
6.	Bevétel-kiadás vizsgálata.
7.	A státuszhoz tartozó bértömeg vizsgálata.
8.	Az óraadókra felhasznált bér (nem lehet több mint az iskola státuszaihoz tartozó bértömegből megmaradó).
9.	Külső szerződések/megbízási szerződések vizsgálata
10.	Túlórák elszámolása: naplókkal, tantárgyfelosztással összhangban legyen
11.	Táppénzes helyettesítések: dokumentációjával párhuzamosan
12.	Ügyelet.
13.	Tankönyv-támogatás nyilvántartása.
Hatályosság, nyilvánosságra hozatal

Az Intézményi Minőségirányítási Program megtekinthető az intézményvezető székhelyén, valamennyi intézményegységnél.

Az Intézményi Minőségirányítási Program a soron következő felülvizsgálatig, de legkésőbb az elfogadásától számított négy évig hatályos.
A program felülvizsgálatát a nevetőtestület kezdeményezheti, illetve a fenntartói döntések (pl, átszervezés, fenntartói minőségirányítási program módosítása) következtében.

Az átdolgozott Intézményi Minőségirányítási Programot a nevelőtestület
	napján elfogadta. Az elfogadást a nevelőtestület képviselői és az intézményvezető aláírásával tanúsítja.

Dátum: 	

............................. Nevelőtestület képviselői

.................... Intézményvezető

Az átdolgozott Intézményi Minőségirányítási Programot az Intézményi Szülői Munka-közösség 	napján elfogadta. Az elfogadást a Intézményi Szülői Munkaközösség képviselője aláírásával tanúsítja.

Dátum 

........................... . SZMK képviselője
Az átdolgozott Intézményi Minőségirányítási Programot az Intézményi Diákönkormányzat 	napján elfogadta. Az elfogadást az Intézményi Diákön-kormányzat képviselője aláírásával tanúsítja.

Dátum: 	

........................... . Diákönkormányzat képviselője
Az átdolgozott Intézményi Minőségirányítási Programot a Fenntartó …………………..napján elfogadta. Az elfogadást a Fenntartó képviselője aláírásával tanúsítja.

Dátum:	

Fenntartó képviselője

FEJLESZTÉSI/ INTÉZKEDÉSI TERV

Tanulói mérés-értékelés- egyéni fejlesztési tervek fejlesztésére

1. Előzmények:

1.1. Az elemzés eredménye;

Az intézmény pedagógiai programja és a minőségirányítási programja kitér az értékelés témájára, tartalmazza a pedagógusok értékelési rendszerét, de nem tér ki a tanulói értékelésére és az országos kompetenciamérés eredményeinek beépítési lehetőségeire és azok fejlesztésének irányaira, értékelésére. Foglalkozik a tanulók egyéni fejlődésnek (visszaesésének) és az egyes osztályok teljesítményének vizsgálatával, összehasonlításával. A tanulási kudarcnak kitett tanulók felzárkóztatását segítő program és szociális hátrányokat, enyhítő tevékenység megjelenik mind két programban.

További fejlesztési irányok:

o A minőségcélok konkrétabb megfogalmazása, sikerkritériumok rendelése a célokhoz
o A minőségcélok és a pedagógiai program alapelvek és célok koherenciájának erősítése
o A minőségcélok kiegészítése a pedagógusok képességfejlesztő munkájával kapcsolatban.
o Az intézmény működés folyamatai közül azok azonosítása, fejlesztése, melyek kapcsolatba hozhatók a pedagógusok adott területen végzett pedagógiai munkájával.
o Az intézmény, mint szervezet működésére vonatkozó feladatok bővítése — az adott pedagógiai területet támogató környezet ki-alakítása céljából: a vezetési, tervezési, ellenőrzési, méréséi, értékelési feladatok bővítése.
o A pedagógus teljesítményértékelési rendszer fejlesztése: a teljesítménykritériumok, közé kerüljön be a képességfejlesztés, és annak mérési, követési lehetősége az egyes pedagógusok munkájában
o A minőségfejlesztési rendszer felülvizsgálata, a folyamatos fejlesztés kiterjesztése az osztálytermi folyamatokra.

o Az intézményi önértékelés területeinek felülvizsgálata, kiterjesztése az érintett pedagógiai területekre, a mérési eszközök további szükség szerinti gazdagítása, szakmai fejlesztése.
o Pontosítsa az egyes mérőeszközöket és a bennük foglalt kritériumokat.
o Beilleszkedési, magatartási nehézségekkel összefüggő pedagógiai tevékenység pontosítása tervezése, kiterjesztése osztályszint-re és ennek negyedévenkénti értékelése
o A szervezeti kultúra mérése: a pedagógusok értékelése alapján, a vezetés munkájára, motiváló képességére vonatkozó fejlesztési célok kitűzése
Kompetenciaterü-	2004	Orsz.	2006	Orsz	2007	Orsz.	
let							
Szövegértés	451	497	434	497	441	497	
kompetenciaterület							
Matematika	473	500	407	494	408	491	
kompetenciaterület							
Az eredmények nem változtak szignifikánsan. 1.2.	Okok:

• Nem azt mérjük, mint az országos kompetenciamérés
• Nem épül be a tantárgyi mérésekbe a szövegértés és a matematikai kompetenciák mérése 
• Nincsenek előzmények az iskolában a kompetenciamérés gyakorlatára
• Nincsen tudatos csoportos és egyéni fejlesztés, amely a kompetenciamérés hiányosságaira épül

1.3. Az intézmény céljaival való összevetés alapján az indokok a következők:

Az IMIP célokban megjelenik a kompetencia alapú mérés-értékelés. (Hivatkozás: Pedagógiai Program, Pedagógusok teljesítmény értékelési szabályzata)
Intézményünk Pedagógiai Programjában több helyen is megjelenik a kompetenciafejlesztés, a kompetencia alapú oktatás, és a differenciált fejlesztés, valamint a lemorzsolódás megakadályozása (Lásd: 5. fejezet)

2.	Cél:

Az iskolai mérések és mérőeszközök legyenek összhangban a kompetencia alapú oktatással és az országos mérések feladattípusaival. Alakuljon ki egységes működési és dokumentációs adatbank az egyéni fejlesztések nyomon követésére és értékelésére.

3.	Elvárt eredmény:
•	Jó mérési gyakorlatok megismerése
•	 Felkészült pedagógusok
•	 Kompetenciák mérésére alkalmas mérőeszközök az iskolában
•	 Mérési feladatbank tantárgyanként
•	Minden tantárgyi mérésben megjelenik az értő olvasás és bizonyos szintű matematikai kompetenciák is.
•	 Egyéni fejlesztési tervsémák, melyeket a pedagógusok tudnak értelmezni és használni

4.	Helyzetértékelés:
Az iskolában folyó nevelő-oktató munka ellenőrzési, mérési, értékelési, minőségbiztosítási szempontjai:
A megerősítés hatékonyságában törekednek, hogy a pedagógus értékelő információja igazságos, érvényes és megbízható legyen.
A tanulói teljesítmények folyamatos szóbeli értékelése minden pedagógus oktató nevelő munkájába beépül, az osztályozás és az írásbeli értékelés, témazáró minősítés rendszere évfolyamtól és tantárgytól függően változik, annak részletes ismertetése a tantárgyi programok feladata.
Az ellenőrzés során az életkori és szaktárgyi lehetőségek figyelembevételével a szóbeliség és írásbeliség 50-50%-os arányának elérése törekednek. Kiemelt szerepe van ebben a folyamatos szóbeli ellenőrzésnek és értékelésnek.
A pedagógiai értékelés célja: átfogó, az iskolai tanulmányok egész időszakára kiterjedő személyiségfejlesztés, az önértékelési képesség kialakítása, s ezen belül az önálló tanulásra való képesség és igény kialakítása. Hiányos egyes kompetenciákra épülő, erősítő szerep.

Célcsoportok jellemzői:

Az iskolában magas a halmozottan hátrányos tanulók aránya
Intézményben napközis foglalkozást a szülők csak az alsó tagozatban kérnek.

A szülők zömének alacsony iskolázottsága, szociális háttere kevésbé alkalmas arra, hogy a gyermekek otthoni tanulmányi munkáját segítsék. A családok nagy részére a szülők munkanélkülisége jellemző, vagy a 60 km-re lévő városba járnak dolgozni három műszakba. Gyerekeikkel egyre kevesebbet tudnak foglalkozni, sokuknál már nem érték a tudás, legnagyobb gondjuk a napi megélhetés biztosítása, Tanulóink létszáma egyre csökken. Többségében tanulási, magatartási zavaros gyerekek vannak iskolában, akikkel csak nagyon kis lépésekben tudnak haladni.
Feladat a kiszámítható, tervezhető mérések, értékelések rendszerének működtetése annak érdekében, hogy a helyzetelemzés, tervezés objektív tényeken alapuljon; a folyamatos fejlesztés alapja legyen a minőségi munkavégzésben.

A minőségirányítási program adott fejlesztési irányainak megfelelő átdolgozásával egyidejűleg a pedagógusok a saját pedagógiai munkájukkal kapcsolatos fejlesztést gondolhatják át.
Nyilván nem lehet különbséget tenni aszerint, hogy ki melyik tantárgyat tanítja, hiszen ezeknek, az alapképességeknek a fejlesztésében valamennyi pedagógusnak lehet és kell, hogy feladata legyen.

5.	A fejlesztő team tagjai: Varga Ferencné, Branauerné Varga Melinda, Knopf Antalné, Siklósi János

6.	Időtartam :	2008. szeptember 1. - 2009. június 30.

7.	Erőforrások:

Humán:
• Az intézmény vezetője (ellenőrzési feladatok)
+ Az intézményben működő munkaközösségek vezetői (koordináció) + Az intézmény pedagógusai (mérőeszközök fejlesztése)
 • MECS (fejlesztés és koordináció)
• Fejlesztési munkacsoport (tervezés, koordináció)
Infrastrukturális:
• Számítógépek internet elérési lehetőséggel, nyomtató
• Állandó helyiség a műhelymunkára
• Közös idő biztosítása
Dologi:
• A szükséges továbbképzések finanszírozása
+ A MÉCS tagjainak anyagi elismerése

Feladat/ tevékenység	Elvárt eredmény	Időigény,	Feladat résztvevői	Egyéb erőfor-	Ellenőrzési	
		Határidő	Felelős	rás	ont	
Tervezés						
1. A fejlesztő csoport 	Elkötelezett csapattagok	Határidő:	Résztvevők:	Műhelymunkára	Jelenléti ív,	
megalakulása és a tervező	minden munkaközösségből	2008. okt. 30.	Munkacsoport vezetők	alkalmas helyiség	jegyzőkönyv	
munka elvégzése (MECS)				és eszközök		
a	Az országos kompetencia			Felelős: MECS vezető			
						
mérés eredményeinek				Számítógép		
elemzése, értékelése				Nyomtató		
A célok meghatározása						
•	Ötletbörze a lehetséges						
tevékenységekről						
•	Az ötletek szelektálása,						
véglegesítése						
•	Az egész iskolára vonatkozó						
fejlesztési terv elkészítése						
a munka menetének						
körvonalazása						
Megvalósítás						
2.	Teljes képet kapni arról,	Határidő	Résztvevők: 	Műhelymunkára	Jelenléti ívek,	
A tantárgyi munkacsoportok 	hogy mi a cél, mit	2008. nov.	munkacsoportok tagjai	alkalmas 	jegyzőkönyvek	
tájékoztatása	mikorra kell elkészíteni,	30.	Felelősök: munkacsoport	helyiségek és 		
	hogyan zajlik majd a		vezetők	eszközök		
	munka menete. Pontos			Számítógép		
	feladat meghatározások 			Nyomtató		
						
3. Kutató munka		Határidő:	Résztvevők:	Számítógép,	Dokumentumlista	
A fellelhető jó gyakorlatok, a piacon	Mérőeszköz minták állnak	2008. dec.	Minden pedagógus.	internet	arról, amit	
forgalomban lévő mérési	rendelkezésre.	30.	Felelősök: munkacsoport		sikerült fellelni,	
szoftverek tanulmányozása, a	Fellelhető szoftver		vezetők,		illetve a szoftverek	
korábbi kompetenciamérési lapok	demók		MÉCS vezető		elérhetőségéről	
összegyűjtése és továbbítása	Korábbi kompetencia,					
munkacsoportok felé.	ill. PISA mérések 					
	feladatlapjai.					

4.	Mindenki ismeri a fellelt	Határidő:	Résztvevők:	Számítógép,	Összegző 	
A fellelt feladatlapok, feladatsorok,	dokumentumokat, 	2009. január	Minden pedagógus		„jelentések”	
demók, áttanulmányozása	feladattípusokat, tudja	30.	Felelősök:			
	azonosítani, hogy miben		munkacsoport vezetők			
	tér el az általa szokásostól		MÉCS vezető			
						
5. Feladatbank készítés első 		Határidő:	Feladat résztvevői:	Számítógép	Kész feladatok.	
lépése:	Tantárgyankénti 	2009. 03. 30.	Minden pedagógus			
Egyénileg, vagy páros munkában	feladattípusok állnak 		Felelősök: Munkacsoport			
típusfeladatok készítése és	rendelkezésre értékelési 		vezetők			
a feladatok értékelésének leírása	szempontokkal együtt.					
összhangban a kompetencia						
alapú mérések feladatainak 						
értékelésével. Továbbá annak 						
megjelölése, hogy melyik évfolyamon						
mikor alkalmazhatjuk.						
6. Feladatok véleményezése,	Minden kolléga ismeri	Határidő:	Feladat résztvevői:	Számítógép,	Javított, 	
újabb ötletek.	az adott tantárgy összes	2009. április	Minden pedagógus	hálózati elérések	kiegészített 	
	elkészült feladattípusát	15.	Felelősök: Munkacsoport		feladattípusok.	
	és a kiegészítéseiket is		vezetők			
	megtették.					
7. Iskolai hálózaton mérési	Kialakított könyvtárak.	Határidő:	Résztvevők:	számítógép	Tájékoztató a	
könyvtár létesítése évfolyamonként		2009. április	Informatikusok és		könyvtárak 	
és erről a kollégák tájékoztatása		15.	MÉCS vezető.		eléréséről.	
						
8. A feladatokból feladatlapok	Feladatlapok évfolya-	Határidő:	Résztvevők/felelősök:	Számítógép,		
készítése évfolyamonként	monként egységesített	2009. április	Munkacsoport-vezetők	hálózat,	Feladatlapok	
	szerkezetben és 	30.				
	dokumentálva a 					
	 megfelelőkönyvtárakba					
9. Feladatlapok megíratása 	Valamennyi tanuló rész	2009. május	Résztvevők:	Méréshez 	Feladatlapok	
évfolyamonként	vesz a felmérésben	15.	Tanulók és pedagógusok	alkalmas hely		

Feladat, tevékenység	Felelősök	Határidő	Ellenőrzés	Eredmények	
Az olvasási készség	1.o.-8.o-ig	1 o. vége,	Feladatlapok, felmérések	Mért 	
fejlesztése minden	minden tanító	4 o. vége,		időszakokban	
olyan tanórán, ahol	és tanár	6 o. vége	Diagnosztikus és	10% javulás	
lehetőség van rá.		8.o. év vége	szummatív mérések	Mérőlapok	
Feladatlapok kitöltése,				gyűjtése	
feladatok értelmezése,		folyamatos	Tanítók, tanárok, 		
kommunikáció gyakorlása			mkv vezetők,		
			igazgató, mécs csop.		
					
Szövegelemzés — 	1.o.-8.o-ig	4 o vége,	Feladatlapok, felmérések	Mért 	
szövegértelmezés	minden tanító	6.o. vége		időszakokban	
Feladatlapok kitöltése,	és tanár	8.o. év vége	Kontrollmérés írásban	10% javulás	
feladatok értelmezése,		folyamatos	és szóban.	Mérőlapok	
kommunikáció 			Tanítók, tanárok	gyűjtése	
gyakorlása.			munkaköz vezetők,		
			igazgató, mécs csoport		
Szókincsfejlesztés,	1.o.-8.o-ig	4.o. ill. 8.o.	Feladatlapok, felmérések	Mért 	
szómagyarázat minden	minden tanító	év vége		időszakokban	
tanórán .	és tanár		Kontrollmérés írásban	10% javulás	
			és szóban.	Mérőlapok	
			Tanítók, tanárok	gyűjtése	
			munkaköz vezetők,		
			igazgató, mécs csoport		
Dokumentum típusú	Felsőben	4. o vége,	Feladatlapok, felmérések	Mért 	
szövegek értelmezése	tanító tanárok	6.o. vége		időszakokban	
	ill. természet-	8.o. év vége	Kontrollmérés írásban	10% javulás	
	tudományokat		és szóban.	Mérőlapok	
	tanítók	folyamatos	Tanítók, tanárok	gyűjtése, 	
			munkaköz vezetők,	prezentációk, 	
			igazgató, mécs csoport	projekt órák	
Lényegkiemelés 	1.o.-8.o-ig	4. o vége,	Feladatlapok, felmérések	Mért 	
gyakorlása	minden tanító	6.o. vége		időszakokban	
	és tanár	8.o. év vége	Kontrollmérés írásban	10% javulás	
			és szóban.	Mérőlapok	
		folyamatos	Tanítók, tanárok	gyűjtése 	
			munkaköz vezetők,	használata,	
			igazgató, mécs csoport	Módszertani	
				sokszínűség	
				órán	
A kérdések 	1.o.-8.o-ig	4 o vége,	Feladatlapok, felmérések	Mért 	
megfogalmazása és 	minden tanító	6o. vége		időszakokban	
felvetésének gyakorlása	és tanár	8.o. év vége	Kontrollmérés írásban	10% javulás	
			és szóban.	Mérőlapok	

				gyűjtése	
			Tanítók, tanárok		
			munkaköz vezetők,		
			igazgató, mécs csoport		
Nyílt végű kérdésekre	1.o.-8.o-ig	8.o. év vége	Feladatlapok, felmérések	Mért 	
a válasz pontos 	minden tanító			időszakokban	
megfogalmazása,	és tanár		Kontrollmérés írásban	10% javulás	
Saját gondolatainak,			és szóban.	mérő	lapok	
ismereteinek kritikus			Tanítók, tanárok	gyűjtése	
megfogalmazása			munkaköz vezetők,		
			igazgató, mécs csoport		
alsós technika óra 	tanítók	4.o. év vége		Az elért 	
algoritmusok alapján			Tanítók	eredményhez 	
			Kontrollmérés írásban	képest 20%-os	
			és szóban.	javulás	
Napközis foglalkozásokon	1.o.-8.o-ig	8.o. év vége	Napközis nevelők	Az elért 	
a hatékony,	minden tanító	Folyamatos	Kontrollmérés írásban	eredményhez 	
egyéni tanulás fejlesztése	és tanár	minden 	és szóban.	képest 10%-os	
különös tekintettel		évfolyamon		javulás	
az értő olvasásra					
Tanulószobás 	1.o.-8.o-ig	8.o. év vége	Tanulószobán dolgozó	Az elért 	
foglalkozásokon a hatékony	minden tanító	Folyamatos	nevelők	eredményhez 	
egyéni tanulás 	és tanár	minden 	Kontrollmérés írásban	képest 10%-os	
fejlesztése különös 		évfolyamon	és szóban.	javulás	
tekintettel az értő olvasásra				Módszertani	
				változatosság	
				nő	
Gyakorlati feladatok	Informatika		Tanárok	A gyakorlati	
megoldása az internet	tanárok és	8.o. év vége	munkaköz vezetők,	feladatok meg‑	
segítségével	minden olyan		igazgató, mécs csoport	oldásában 80%	
	nevelő , aki a			tapasztalatra	
	gyakorlatában			tesznek szert	
	használja				
	az internetet				

3.sz. melléklet
Fejlesztési terv
A matematikai logikus gondolkodás fejlesztésére és alkalmazására
Fejlesztendő	Módszer	Fejlesztési tevé-	Határidő, fele-	eredmények	
kompetencia		kenység	lősök		
Az énkép, önismeret	Sok szereplés	Önbizalom erősítése	folyamatos	Egészséges 	
fejl.	a csoport előtt,		4.o. vége,	énkép adottságok	
	dicséret		szummatív	felismerése és	
			mérés	használata	
			Tanítók		
motiváció	Több feladat	Érdeklődési területek	folyamatos	80% határozottan	
	csoportban,	felmérése, 	7.o. év vége	és reálisan	
	Kommunikáció	továbbtanulási irány	Tanítók, tanárok	tud választani	
	a társakkal	meghatározása		Továbbtanulási	
				mutatók javulnak	
				20%	
A matematikai	Egyéni és 	Számlálás, számolás,	Folyamatosan,	Eves szinten 5%	
kulcskompetenciák	differenciált 	becslés, mérés,	a 8.o. végéig	javulás	
folyamatos fejlesztése	foglalkozások az	mennyiségi és 	Minden nevelő		
	órákon	valószínűségi 			
		következtetés			
A tanulók értelmi,	Logikai és	Problémamegoldás,	Folyamatosan	A mérések 	
logikai, 	gondolkodtató	metakogníció	a 8.o. végéig	alkalmával éves	
problémamegoldó, 	feladatok		Minden nevelő	szinten 10% ja‑	
helyzetfelismerő 	Feladatok 			vul	
képességeinek fejl.	beépítése az				
	órákba				
Az ötletesség és a	A tananyaghoz	A tanulók egyéni	Folyamatosan,	A nevelők az	
képzelőerő fejlesztése	kapcsolódó	ötleteinek az 	a 8.o. végéig	órák 5% ennek	
	matematikai	érvényesülése	Minden nevelő	fejlesztésére	
	érdekességek			használják,	
	megismerése			Javulás éves	
				szinten 4 %	
Az önellenőrzés	Az internetről,	Szakirodalom ismerete	Folyamatosan	A pedagógusok	
fejlesztése	egyéb ismeret-		a 8.o. végéig	órájuk 5%-át 	
	hordozóról		Minden nevelő	ennek fejlesztésére	
	önállóan is			fordítják	
	gyarapítsák				
	tudásukat				
Tervszerű és 	Tervezést	Személyre szabott	Folyamatosan	A programban	
célirányos feladat	igénytő feladatok	feladatsor alkalmazása	a 8.o. végéig	résztvevő tanulók	
megoldási készség	adása		Minden nevelő	75% magasabb	
fejt.				teljesítményt	
				ér el.	
A kreatív gondolkodás	A dolgok logikus	Személyre szabott	Folyamatosan	A nevelők az	
erősítése	okának és	feladatsor alkalmazása	a 8.o. végéig	órák 5% ennek	
	érvényességének		Minden nevelő	fejlesztésére	
	keresése			használják,	

A tanult ismeretek	Az életkornak	Szituációs helyzetek	Folyamatosan	A nevelők az	
alkotó alkalmazása	megfelelő	teremtése	a 8.o. végéig	órák 5% ennek	
 a mindennapi	szaknyelv 		Minden nevelő	fejlesztésére	
életben	elsajátítása			használják,	
				A tanulók 80% a	
				8 o. végére 	
				gyakorlatias tudással	
				hagyja el az 	
				intézményt	
4. sz. melléklet
TANULÓ NEVE:	OSZTÁLYA: IDŐSZAK:
PEDAGÓGUS NEVE:
TERÜLET:	MATEMATIKA
Fejlesztendő	Egyéni szint	Fejlesztés	Fejlesztési 	Módszer	
kompetencia		  típusa	  tevékenység		
Énkép	Negatív, 	Csoportban	Önbizalom nővelése	több szereplés a	
	testképe jó			csoport előtt, dicséret	
					
Motiváció	Megfelelési,	Egyéni,	Érdeklődési területek	Beszélgetés, 	
	társak nem	csoportban	felmérése,	konzultáció, 	
	támogatják		továbbtanulási	dolgoztatása csoportban	
			irány 		
			meghatározása		
Szorongás	Aggódó, 	Egyéni	Bizalom erősítése	Beszélgetés, esetleg	
	szorong			pszichológus	
				bevonása	
Tanulási 	Reprodukáló,	Csoportban	Mélyreható 	Jó tanulási orientációval	
orientáció	alacsony 		tanulás erősítése	rendelkező	
	érdeklődés			tanulótárs bevonása,	
				együttműködés	
				a tanulásmódszertant	
				tanító kollegával	
					
Kognitív 	Alacsonyak	Egyéni	Egyéni gyakorló	Differenciált 	
képességek			feladatsor	foglalkoztatása az órán	
Induktív 	Gyenge	Egyéni	Személyre szabott	Az ellenőrzésbe a	
gondolkodás -			gyakorló feladatsor	napközis nevelő	
számanalógia			alkalmazása	bevonása	
					
Induktív 	Gyenge	Egyéni	Személyre szabott	A megoldást a 	
gondolkodás			gyakorló feladatsor	napközis nevelő 	
- szóanalógia			alkalmazása	ellenőrzi	

Induktív 	Gyenge	Egyéni	Személyre 	A megoldást a 	
gondolkodás			szabott gyakorló 	napközis nevelő 	
- számsor			feladatsor 	ellenőrzi	
			alkalmazása		
Logika- 	Kiváló	----	---	---‑	
kapcsolás					
Logika — 	Gyenge	Egyéni	Személyre 	Differenciált 	
választás			szabott gyakorló 	foglalkoztatása órán, 
	
			feladatsor 	kérdéskultúra javítása	
			alkalmazása		
Logika - 	Közepes	Csoportos	Személyre 	Csoportmunka, 	
feltételképzés			szabott gyakorló 	kérdéskultúra javítása	
			feladatsor 		
			alkalmazása		
Matematika	Geometriai	Egyéni	Térbeli modellezés,	Csoportban 	
	ismeretei 		rajzoltatás	dolgoztatni órán, 	
	katasztrofálisak			korrepetálás	
Szövegértés	Rendkívül	Egyéni	Feladatok 	órán többet 	
	gyenge		szövegének 	ellenőrizni	
			értelmeztetése